# data[].attributes.attachment_caption
South Africa fights desertification | Global Ideas

# data[].attributes.attachment_link.title
South Africa fights desertification | Global Ideas

# data[].attributes.body
Continentul african se confruntă astăzi cu numeroase probleme de mediu, inclusiv deșertificarea.

# data[].attributes.attachment_caption
Soluția ideală a statelor Africii de a scăpa de deșert, care ar trebui analizată și în România

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De 11 ani, în Africa se lucrează la un proiect care ar putea schimba fața omenirii: "construcția" Marelui Zid Verde, o barieră de copaci care va străbate Africa de la vest la est și va împiedica avansul Deșertului Sahara.

Este unul dintre cele mai importante proiecte de anvergură aplicat pentru soluționarea problemelor de mediu. O barieră de copaci care să străbată un întreg continent, într-o zonă deșertică de mii de ani, nu e deloc un proiect simplu, dar măcar există voință și motivație. Un bun exemplu, din care autoritățile române ar avea multe de învățat, dacă nu s-ar mai concentra pe profiturile imediate, de dragul electoratului.

Scopul Marelui Zid Verde este de a readuce la viață pământul sterp și deșertic care-i forțează pe localnici să-și lase în urmă casele, pentru a supraviețui.

"Zidul" străbate 13 state africane, are o lungime de 8.000 de kilometri și o lățime de 15 kilometri. Până acum Senegal a făcut cel mai notabil progres. Aici, au fost plantați în jur de 11 milioane de copaci, dar proiectul continuă și chiar a schimbat radical modul de viață al localnicilor, care nu mai trăiesc la limita supraviețuirii.

Liderul unui sat din Senegal a declarat într-un interviu pentru BBC că bariera de copaci are o contribuție semnificativă în diminuarea procesului de deșertificare. Acolo unde nu sunt copaci, vântul erodează pământul până îl macină atât de mult, încât solul devine nisipos. Așa apare deșertul.

Frunzele copacilor, în schimb, asigură, datorită ciclurilor anuale, un bun îngrășământ natural pentru sol, cresc umiditatea mediului înconjurător și fac umbră vara, astfel că apa nu mai e risipită în cantități enorme pentru irigații.

Copacii plantați cu milioanele în Senegal se numesc acacia, o specie veche de milioane de ani, rezistenți la uscăciune, ale căror rădăcini cresc până la mare adâncime în sol și mențin apa în subteran. Localnicii au observat că datorită arborilor acacia, puțuri care secaseră cândva, acum s-au umplut din nou cu apă în subteran.

Până nu demult, aici era o zonă "moartă", bântuită de secetă și de foamete. Acum, datorită umidității asigurate de arbori, oamenii pot crește diverse culturi care hrănesc populația.

În plus, studiile au arătat că Marele Zid Verde contribuie și la creșterea economiei. Sigur, nu-ți imagina că e raiul pe pământ. În Africa Centrală e în continuare sărăcie lucie, dar măcar oamenii nu mai mor de foame și au și câteva locuri de muncă asigurate.

Au renunțat la migrație și, dacă urmează linia pădurii, găsesc un loc pe placul lor unde se pot statornici. Chiar și numărul școlilor a crescut în Senegal, odată cu creșterea natalității.

Proiectul de reîmpădurire a Africii a început în 2007, dar încă mai e nevoie de mulți ani pentru a se finaliza cu succes. În total, costul se va ridica la 8 miliarde de dolari, dar merită eforturile, în loc să arunci banii pe lucruri consumabile și inutile pentru indivizi și pentru grupuri (e valabil pentru instituțiile care absorb sume enorme de bani anual, inclusiv cele ale ONU, care nu mereu trimit banii acolo unde ar trebui, altfel, multe probleme s-ar fi rezolvat).

Instituții precum Banca Mondială, ONU, Uniunea Africană, Guvernul Irlandei și Grădinile Botanice din Marea Britanie au oferit sprijin financiar masiv pentru continuarea proiectului și sperăm că exemplul va fi urmat și de alte guverne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Soluția ideală a statelor Africii de a scăpa de deșert, care ar trebui analizată și în România

# data[].attributes.attachment_link.description
De 11 ani, în Africa se lucrează la un proiect care ar putea schimba fața omenirii: "construcția" Marelui Zid Verde, o barieră de copaci care va străbate Africa de la vest la est și va împiedica avansul Deșertului Sahara. Este unul dintre cele mai importante proiecte de anvergură aplicat pentru soluționarea problemelor de mediu.

# data[].attributes.body
Deșertificarea este un proces normal al pământului, însă nu unul sănătos pentru viața umană și cea a animalelor.

# data[].attributes.attachment_caption
Africa: Sute de milioane de hectare amenințate de deșertificare. Conferință COP15 la Abidjan

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
RFI România: Actualitate, informaţii, ştiri în direct

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Este mai puțin cunoscută decât conferințele anterioare dedicate climei și biodiversității, dar nu este mai puțin importantă, într-un moment în care ONU estimează că 40% din terenurile lumii sunt degradate. Cea de-a 15-a Conferință a părților (COP) a Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD) se desfășoară la Abidjan, în Coasta de Fildeș, până la 20 mai.

Este pentru prima dată când o țară africană găzduiește această conferință, un simbol puternic pentru continent, care se află în prima linie a acestui dezastru ecologic. Intervievat de RFI, ministrul ivorian al Mediului, Jean-Luc Assi, a reamintit că "319 milioane de hectare din Africa sunt amenințate de deșertificare".

Departe de a fi doar o simplă avansare a deșertului, deșertificarea este un proces complex legat de încălzirea globală și de activitățile umane. "Este un fenomen dificil de măsurat cu precizie și în care sunt implicate variațiile climatice și cauzele antropice legate de utilizarea terenurilor, în special agricultura și creșterea animalelor", explică Agnès Bégué, cercetător la Centrul de cooperare internațională în cercetările agricole pentru dezvoltare (Centre de coopération internationale en recherche agronomique pour le développement - CIRAD).

Agricultura intensivă este adesea identificată ca factor de accelerare a deșertificării, din cauza epuizării resurselor de apă, a degradării terenurilor și a defrișărilor. Coasta de Fildeș, cu culturile sale de cacao, este deosebit de afectată: din 1900, suprafața sa forestieră a scăzut cu 80%, de la 16 milioane de hectare la 2,9 milioane în 2021.

"În ritmul actual, pădurea noastră ar putea dispărea complet până în 2050", a avertizat șeful statului ivorian, Alassane Ouattara, în deschiderea conferinței la care sunt așteptați să participe 5.000 reprezentanți ai societății civile, antreprenori și oameni de știință.

Cauza și soluția

Pentru țările africane, consecințele deșertificării și ale degradării solului sunt pe cât de numeroase, pe atât de dezastruoase: furtuni de nisip, secetă, insecuritate alimentară, migrație, sărăcie...

Într-o notă privind costurile și consecințele socio-economice ale deșertificării, cercetătoarea Mélanie Requier-Desjardins afirmă că sărăcia tinde să accentueze procesul, într-un cerc vicios alimentat de "lipsa de capital și de oportunități economice", care determină populațiile sărace să "supraexploateze resursele lor limitate pentru a-și satisface nevoile urgente".

Prin urmare, această nouă Conferință ar trebui să reafirme necesitatea de a reorienta agricultura către practici mai durabile prin implicarea populațiilor rurale care trăiesc în zonele aride. Deși agricultura este în parte cauza problemei, ea poate fi și o sursă de soluții "cu condiția să fie adoptate principii agroecologice", după cum subliniază cercetătorii CIRAD prezenți la Abidjan, într-un comunicat de presă.

"Este vorba de gestionarea terenurilor, care constă în încercarea de a găsi cel mai bun compromis între conservarea vegetației naturale și asigurarea hranei pentru toți", rezumă cercetătoarea Agnès Bégué.

Potrivit unui raport publicat înaintea COP 15, comunitatea internațională își propune să refacă un miliard de hectare de terenuri degradate, până în 2030.

"Marele zid verde"

Coasta de Fildeș a prezentat "Inițiativa Abidjan", un program pe cinci ani cu un buget de 1,5 miliarde de dolari pentru a restaura "ecosistemele forestiere degradate" și a promova "abordări de gestionare durabilă a terenurilor".

Banca Africană pentru Dezvoltare și Uniunea Europeană se numără printre principalii finanțatori. Obiectivul este de a reface 20% din pădurile țării până la sfârșitul deceniului.

Conferința va fi, de asemenea, o ocazie de a examina progresele înregistrate de "Marele Zid Verde", un proiect pan-african emblematic de combatere a deșertificării, care se va întinde pe o distanță de 8 000 km, din Senegal până în Etiopia.

Inițiat în urmă cu aproximativ 15 ani, acest zid de vegetație este de fapt un mozaic de proiecte agricole ecologice menite să ofere locuri de muncă durabile pentru populația locală.

De la lansarea sa, proiectul a reabilitat aproape 20 de milioane de hectare de terenuri degradate în zona Sahel și a creat 350.000 de locuri de muncă, potrivit Agenției Franceze de Dezvoltare.

Dar, în ciuda mobilizării internaționale și a noilor finanțări anunțate la cel de-al patrulea Summit "O singură planetă" din 2021, acest proiect faraonic avansează greu. În prezent, ONU estimează că abia 4% din obiectivul pentru 2030 a fost atins, adică 4 milioane de hectare de terenuri dezvoltate din cele 100 de milioane prevăzute în program.
Traducere de Vrabii Nadina, după articolul postat de France 24

# data[].attributes.attachment_link.title
Africa: Sute de milioane de hectare amenințate de deșertificare. Conferință COP15 la Abidjan

# data[].attributes.attachment_link.description
Este mai puțin cunoscută decât conferințele anterioare dedicate climei și biodiversității, dar nu este mai puțin importantă, într-un moment în care ONU estimează că 40% din terenurile lumii sunt degradate. Cea de-a 15-a Conferință a părților (COP) a Convenției Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării (UNCCD) se desfășoară la Abidjan, în Coasta de Fildeș, până la 20 mai.

# data[].attributes.attachment_link.description
Continentul african se confruntă astăzi cu numeroase probleme de mediu, inclusiv deșertificarea și seceta. Acest lucru, la rândul său, aduce