# data[].attributes.body
Pajud kasvavad enamasti sooservades, eeskätt madal- ja siirdesoos. Neid põõsaid kasvab meie looduses ligikaudu paarkümmend liiki. Need põõsad on väga olulised putukate toitumiskohad. Paju lehtedel toituvad paljude liblikaliikide röövikud. Paju oksad on toiduks mitmetele imetajatele, näiteks põdrale ning valgejänesele.

# data[].attributes.body
Pohl on kääbuspõõsas, mis kasvab rabades ja männimetsades. Pohlamarjadest toituvad paljud linnud (näiteks teder) ning imetajad (karu, kährik). Marju söövad meelsasti isegi lihatoidulised loomad, näteks rebane ja metsnugis. Pohla vartest ja lehtedest toituvad põdrad ja valgejänesed.

# data[].attributes.body
Sookase oksi sööb põder. Kasvab enamasti madal- ja siirdesoodes, vähem rabades. See puu eelistab kasvamiseks liigniiskeid tingimusi.

# data[].attributes.body
Taim eelistab kasvada kuivemates kohtades. Ka rabades kohtab Kukemarja kõrgematel mätastel, kus on vähem niiskust. Kukemarja sööb sookurg.

# data[].attributes.body
Kanarbik on kääbuspõõsas mis enamasti ulatub põlvedeni. Kanarbikku juuri ümbritsevad seeneniidid, tänu millele saab kanarbik pinnasest paremini toitaineid kätte.

# data[].attributes.body
Turbasamblad kasvavad peamiselt siirdesoodes ja rabades.  Nad võivad olla nii rohelist, pruuni kui ka punakat värvi. Erinevad turbasamblaliigid on omavahel väga sarnased ning nende eristamine on raske. Taim laguneb altpoolt, moodustades igal aastal juurde 1–2 mm turvast. Kui võtta peotäis sammalt ning seda pigistada, tuleb sellest välja palju vett. Need samblad imavad endasse mitukümmend korda rohkem vett, kui ise kaaluvad.

# data[].attributes.body
Mänd on peaaegu ainus puuliik, mis suudab rabades valitsevate raskete kasvutingimustega toime tulla. Rabamännid on palju aeglasema kasvuga kui metsas kasvavad männid. Mida paksem on turbakiht, seda madalamad puud.
Männikoor ja võrdsed on toiduks põdrale

# data[].attributes.body
Murakas on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Muraka perekonda kuulub umbes 400 liiki.

# data[].attributes.body
Kasvab rabades ja siirdesoodes. Lehed on lamavad ja ümmargused. Õitseb juunis-augustis. Huulheina lehele sattunud putukas jääb selle külge kinni otsekui liimi sisse. Seejärel kaarduvad äärmised pikemad karvad aeglaselt ohvri ümber. Kokkurullunud lehte vangi jäänud putuka seedib taim ära, jättes järele vaid kesta. Hiljem avaneb leht tasapisi uuesti.

# data[].attributes.body
Linavästrik on putuktoiduline lind. Pesitseb soo lagedamades osades.

# data[].attributes.body
Sääselised on putukate alamselts kahetiivaliste seltsis. Sääselised on pikatundlalised kahetiivalised. Neile on iseloomulik enamasti sale ja õrn keha, pikad jalad ning pikad tundlad, mis on sageli silmatorkavalt harjasjad.

# data[].attributes.body
Jõhvikat sööb põder. Jõhvika lehed on väiksed ja nahkjad. Niisuguste lehtedest aurub vett vähem, mistõttu kasvab jõhvikas kuivade kasvukohtadel.

# data[].attributes.body
Hallõgija on värvuline, kes meenutab eluviisilt ja välimuselt veidi kulli. Sööb sisalikke ja kiile. Selleks, et mitte nälga jääda, soetab endale toiduvarusid.

# data[].attributes.body
Kiililised ehk odonaadid on putukate klassi kuuluv selts. Tiibade ja keha mõõtmeid arvestades on kiililised suurimad putukad Eestis. Maailmas elab 5680 liiki kiile, Eestis 62.

# data[].attributes.body
Sookurg on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv lind. Sookure rahvapärased nimetused on värvi järgi hallkurg ning tegutsemispaiga järgi metsakurg, põllukurg, kesakurg, niidukurg, külvikurg ja rukkikurg.

# data[].attributes.body
Arusisalik on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomajaliik. Varem liigitati arusisalik perekonda sisalik nagu teinegi Eestis elav sisalikuliik kivisisalik. Aktiivsem päikesepaistelisel ilmal. Kõige sagedamini leidub neid rabamätaste juurest, kus leidub palju õõnsuseid

# data[].attributes.body
Ämblikke kohtabki rabas rohkem kui kusagil mujal. Ämblikud söövad hiiglaslikus koguses putukaid.

# data[].attributes.body
Põder on hirvlaste sugukonda põdra perekonda kuuluv imetaja. Põder on suurim hirvlane. Samuti on ta suurim maismaaimetaja Euroopas. Põder on pikkade jalgadega ja kõrge turjaga vagur loom. Täiskasvanud loomad kaaluvad keskmiselt 500 kg.

# data[].attributes.body
Rabas elavad putukad on rabakonnadele toiduks, kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad. Rabakonn on omakorda toiduks rästikutele.

# data[].attributes.body
Tegelikult elab rästikuid rohkem mujal, näiteks rannakadastikes ja nõmmemetsades. Soos võib rästikut näha selle servas. Rästikul on toiduks konnad ja sisalikud. Veedavad kogu elu ühel territooriumil. Aktiivne päeval, jahti peab videvikus, ärkavad märtsi lõpus või aprilli alguses.

# data[].attributes.body
Kasvab rabade ja siirdesoode servaaladel, soo- ja rabametsades. Sinikas kasvab ainult happelisel pinnasel armastab niiskust. Sööb põder ja sookurg.