# data[].attributes.body
El programari lliure és tot programari el codi font pot ser estudiat, modificat, i utilitzat lliurement amb qualsevol finalitat i redistribuït amb canvis o millores sobre elles. 1 La seva definició està associada a el naixement de l' moviment de programari lliure, encapçalat per l'activista i expert informàtic nord-americà Richard Stallman i la fundació que presidia el 1985, 2 l' Free Software Foundation, un organització sense ànim de lucre que col·loca la llibertat de l' usuari informàtic com a propòsit ètic fonamental. 3 Un programari és lliure 4 si atorga als usuaris de manera adequada les denominades quatre llibertats: llibertat d'utilitzar, estudiar, distribuir i millorar, en cas contrari no es tracta de programari lliure. Hi ha diversos esquemes de distribució que no són lliures, i si bé podem distingir sobre la base de quant els falta per arribar a ser lliures, el seu ús bé pot ser considerat contrari a l'ètica en tots els casos per igual. Així que hará ficaré uns quants exemples de programari.

# data[].attributes.body
Linux és una família de de codi obert Unix-com sistemes operatius basats en el Linux kernel, un nucli del sistema operatiu llançat per primera vegada el 17 de setembre de 1991 per Linus Torvalds. Normalment Linux és empaquetat en una distribució Linux.

# data[].attributes.body
VLC és un reproductor multimèdia lliure, multiplataforma, gratuït i de codi font obert. Reprodueix la majoria de fitxers multimèdia així com DVD, àudio CD, VCD, i protocols diversos de transmissió de dades. Es va llençar l'1 de febrer de 2001.

# data[].attributes.body
Shotcut és un editor de vídeo multiplataforma que admet infinitat de formats d'àudio, vídeo i imatge perquè puguis millorar i convertir tots els teus arxius multimèdia. Aquesta aplicació és de gran utilitat per barrejar i combinar la resolució i velocitat dels fotogrames d'un fitxer de vídeo. Tots els vídeos podran arrossegar-se a la interfície i deixar-se anar directament al timeline per realitzar els canvis que desitgem, com controlar l'àudio, corregir el color, definir el balanç de blancs, o afegir filtres de saturació o nitidesa. Tots els canvis realitzats en els arxius poden desfer i refer-se de manera il·limitada perquè no haguem de començar de nou si cometem algun error. A més, la interfície inclou un historial dels canvis perquè sapiguem a quin punt volem tornar. En desenvolupament desde 2004.

# data[].attributes.body
Audacity és un programari d'edició d'àudio i gravació de so digital. Es tracta d'un programa completament gratuït. A més, aquest programari de codi obert està disponible per a Windows, MacOS, Linux i altres sistemes operatius similars a Unix. Audacity va ser creat el 1999 per Dominic Mazzoni i Roger Dannenberg i va ser llançat a l'mercat de forma oficial al maig de 2000 en la versió 0.8. A partir de novembre de 2019, es converteix en el programari més descarregat en FossHub amb més de 80 milions de descàrregues.

# data[].attributes.body
Llauris Galaxy , popularment conegut com Ares , és un programa P2P de compartició de fitxers creat a mitjan 2002. És programari lliure i està desenvolupat en el llenguatge de programació Delphi per al sistema operatiu Microsoft Windows. Actualment es pot fer servir la xarxa d'Ares a GNU / Linux mitjançant giFT, o executant el client oficial sota Wine. Era molt utilitzat sobretot als incicis de l'internet normalitzat, es a dir, pel 2005. Es va llençar al 2002.

# data[].attributes.body
GIMP és una eina d'edició i retoc d'imatges per a Windows, Mac OS X i GNU / Linux, entre d'altres sistemes operatius.

És un programa informàtic gratuït de què pots modificar el seu codi font, i així distribuir les teves pròpies versions. Siguis un artista gràfic, un dissenyador, un fotògraf o un científic, GIMP t'ofereix eines professionals que duen a terme perfectament les seves tasques.

Pots millorar la teva productivitat amb GIMP gràcies a les seves nombroses opcions i gràcies als seus nombrosos complements (plugins), que li afegeixen noves possibilitats i funcions. Es va llençar el 24 de febrer de 2020.

# data[].attributes.body
El LibreOffice és el paquet ofimàtic més potent, gratuït, lliure i de codi lliure per a Windows, Macintosh i Linux. Incorpora 6 programes per a cobrir totes les necessitats de producció de documents i processament de dades: Writer, Calc, Impress, Draw, Base i Math. L'assistència i documentació és gratuïta gràcies a la comunitat, usuaris dedicats, col·laboradors i desenvolupadors. Es va llençar el 25 de gener de 2011.

# data[].attributes.body
Inkscape és un editor de gràfics vectorials lliure i de codi obert. Inkscape pot crear i editar diagrames, línies, gràfics, logotips, i il·lustracions complexes. El format principal que utilitza el programa és Scalable Vector Graphics (SVG) versió 1.1. Inkscape té com a objectiu proporcionar als usuaris una eina lliure de codi obert d'elaboració de gràfics en format vectorial escalable (SVG) que compleixi completament amb els estàndards XML , SVG i CSS2. Inkscape es troba desenvolupat principalment per al sistema operatiu GNU / Linux, però és una eina multiplataforma i funciona en Windows, Mac OS X, i altres sistemes derivats de Unix.

# data[].attributes.body
Mozilla Firefox, o simplement Firefox, és un navegador web lliure i de codi obert setembre desenvolupat per Linux, Android, iOS, macOS i Microsoft Windows coordinat per la Corporació Mozilla i la Fundació Mozilla. Utilitza el motor Gecko per renderitzar pàgines web, el qual implementa actuals i futurs estàndards web. Es va lleçar el 22 de setembre de 2004 .