# data[].attributes.body
Case: Lucas

Give Lucas masser af voksen-barn kontakt
Relationsarbejde først

Positiv opmærksomhed, tale ind i hans ressourcer

Gøre ham til stjernen/ekspert på et bestemt område

Sætte fokus på et område, som han er god til og gøre ham til eksperten/lederen og lære fra sig

Involvere ham i planlægningen og evaluere det

# data[].attributes.headline
Gruppe 7 - Case: Lucas - Therese, Rikke, Nicki og Camilla

# data[].attributes.subject
Gruppe 7 - Case: Lucas - Therese, Rikke, Nicki og Camilla

# data[].attributes.body
Generelle kommentarer om kompendiet:

At kigge på elevernes potentialer, fremfor deres mangler.

Rart at have en konkret model at følge.

Case om Lucas:

Ressource- og mangelsprog
I casen får vi at vide, at før problemerne opstod, at Lucas fulgte med fagligt og blev beundret af sine skolekammerater.

Lucas har en stor indflydelse på klassen både positivt og negativt. Før har det været positivt, nu er det desværre blevet negativt.

Man kunne overveje at tale med forældrene for at italesætte skilsmissen og dens effekt på Lucas. Dette gælder både med forældrene samt med klassen.

Der er brug for at fokusere på de situationer, hvor det ikke er et problem. Det kunne eventuelt være i et fag, hvor Lucas trives og denne lærer kunne tale med ham.

Tiltag: give Lucas ansvar
a) fagligt - som hjælper til en anden elev
b) socialt - bestemme en leg/aktivitet i frikvarteret

# data[].attributes.body
Anna:
Der kommunikeres positivt ud fra nuværende elev situation med henvisning til fortid, og der tales positivt ind i synlige progressioner og et ressource fyldt fremtidsperspektiv for eleven , og ikke med en frustrations tilgang på trods af faglige huller og udfordringer.
Eleven bliver inviteret med til at formulere dele af sin elevplan, forud for mødet, og synes derved set og hørt og delagtiggjort i egen plan og proces, og kan tage ejerskab i henhold til egen progression.

Generelt positivt selvtillidsgenererende sprogbrug i kommunikationen om eleven , samt handlings/ videre udviklings orienteret approach.der fokuseres på en bevidsthedskulturskabende positiv tilgang til arbejdsindsats hos eleven , ved at opfordre til at prøve og deltage aktivt i undervisningen uden nødvendigvis at have de fornødne niveau svarende faglige færdigheder og det opløftende for eleven i at blive talt ind i en

generel positiv identitetsskabende progressiv kommunikation ved at  anerkende at turde at prøve.

# data[].attributes.body
Tekst: Elev 2:

Første indtryk

’Du’ frem for tredjeperson - virker godt og direkte, hvilket passer til udskolings-elev

Nogle steder lidt for vag: Mangler specifikt, hvilken bog eleven skal låne (tysk) og hvilken grammatik h*n skal opøve

Struktur:

Opbygning med et indledende afkrydsningsskema

Handler meget om, hvad eleven gør mindre godt, godt og hvad h*n skal blive bedre til, frem for kun fokus på ressourcer: både ressource og mangel-sprog

# data[].attributes.body
Tekst: Elev 1: Anna

Første indtryk:

Komparativt (evaluering ift tidligere)

Elevplanen giver ikke hele sandheden
Diplomatisk udlægning – noget stikker under?

En pige der ikke har været i trivsel er kommet i mere trivsel

Hun har tydeligvis faglige mangler og der er en implicit for-forståelse for Annas historie.

Struktur:
Trivsel - faglighed - fremadrettet fokus

Analyse:
Ressourcesprog: meget fokus på ressourcer
Meget positivt
Implicit viden om Annas faglige vanskeligheder, der ikke skrives direkte

Elevplanen kan ikke læses løsrevet fra virkelighed/kontekst.

Meget vægt på det relationelle og på hendes ressourcer

Kontekstuelt syn: Man ser på Annas mange ressourcer

Anne er en elev i vanskeligheder frem for at være med vanskeligheder

# data[].attributes.body
Anna

Hovedfagene har nogle fyldestgørende beskrivelser hvor der beskrives hvad elevens faglige kompetencer er. Der er en tydelig adskillelse på hvordan de har skrevet om elevens trivsel. Hvilket vi ser som en generel opfattelse af Anna.

De øvrige fag er ikke nok uddybende. Da de kun måler eleven udefra en skabelon. Kunne godt bruge en kommentar eller to fra hvert fag.

Analyse del

Sprogbrug:

-       Positivt – ’’Anna er godt på vej i skrive og læsning’’.

Stavefejl:

-       Eks: ’’Anna har med sig…’’ & ’’Af vejen’’

Hvor ser I tegn på hhv. et individ/kontekstuelt/relationelt syn?

-       Matematiklærerens beskrivelse er der lagt vægt på at beskrive Anna meget kort og præcist ift. hendes kompetencer.

-       Dansklæreren beskrivelse er mere fokuseret på hvor Anna er på vej hen og mere positivt skrevet. Dog med en del sproglige fejl.

Tolkning:

Hvad forestiller I jer, at planen kan bidrage med for skolens aktører (ledelse, lærere, forældre, elever)?
- Dokumentet kunne bruges i ressource regi, dvs. skolen kan bruge det til opfølgende arbejde, hvis eleven på sigt skal have støtte i skolen.

Hvordan tror I planen opleves i et elevperspektiv?
- Opleves meget fint.

Hvem har ansvaret for at skabe forandringer?
- Læreren.

# data[].attributes.body
ELEVPLAN MED ANNA:
Eleven indrages med elevsamtaler. Dette ser vi som positivt.

Vi får et indtryk af, at eleven er meget selvsikker, og at klassemiljøet er trygt.

Sproget i elevplanen er meget positivt.

Trivsel står først i elevplanen, og det kan vi i gruppen godt lide.

Hendes primærelærer kommer først og skriver længere beskrivelser, hvor de andre lidt mindre fag blot sætter krydser.

Kategorier: trivsel, faglighed, arbejdsstrategi, arbejdsmiljø, fremadrettet fokus.

Sprogbrug: De fokuserer på elevens ressourcer.

Det beskrives hvorledes eleven har gode relationer til både drengene og pigerne i klassen, og er med til at skabe et godt og trygt læringsmiljø.

Tolkning: Vi fornemmer, at Anna har skiftet klasse, og Elevplanen kan derfor bruges til, at vurdere hvor Anna fagligt og socialt lige nu. Dette både for lærerne, forældre og Anna selv.

ELEVPLAN 2:

Vi bider mærke i, at denne elevplan lægger stor vægt på det faglige. Der er ikke meget der omhandler trivsel. Der står "du" i elevplanen, den er derved rettet til eleven. Der er mange områder til forbedring.

Den beskriver kort: Hvad er god og hvad kan gøres anderledes.

Vi mangler trivsel.

struktur:
Sociale kompetencer i et skema.
Efterfølgende en kort beskrivelse af eleven fra alle fag. Meget fast struktur.
Der fokuseres udelukkende på det faglige i det lærerne skriver. - faglighed og udvikling.

Vi efterspørger personlighed og trivsel.

Sprogburg: Meget faktuelt.
Meget individ orienteret.

Da der står "du" henvender den sig til eleven, men der er sikkert mange forældre der gerne vil se den.

# data[].attributes.body
Elevplanen er udfyldt af læren, det er i få tilfælde gjort i samarbejde med eleven. Planen starter med at fokusere på det sociale og personligt som er i samlet i en kategori. Derefter komme alle fagene med vurderinger af eleven.
Formatet er meget løst og det virker til meget op til den enkelte faglærer hvordan det skal udfyldes. Det er ikke til at
Planen er meget evaluerende og der er ikke meget fokus på specifik læring eller udviklings punkter.
Elevens stemme virker ikke hørt, det er eleven der skal evalueres, som var det ikke samarbejdet med skolen. Vurderende fra skolens perspektiv.

# data[].attributes.body
Casen om Anna anlægger både et elevperspektiv og et relationelt/kontekstuelt perspektiv og lægger lige vægt på både trivsel og faglighed. Den bygger videre på en tidligere elevplan, så det kunne tyde på at elevplanen faktisk bliver brugt på skolen. Den forekommer upersonlig da den ikke taler direkte til Anna, men omtaler hende i 3. person. Den virker mere som et arbejdsredskab og ikke et dokument i 'børnehøjde. Kassen med 'karakterne' er en meget summativ evaluering af Anna, mens den mundtlige del er meget formativ. Det føles lidt inkonsekvent. Karakteren i natur/teknik følges ikke op af en formativ evaluering.

Case 2 er meget individorienteret. Elevplanen henvender sig til hende direkte i sprogbrug 'du', og har mange anvisninger og direktiver rettet mod pigen. Der er voldsomt meget summativ evaluering i begyndelsen af planen og lærerne fralægger sig ansvar for at kigge indad i forhold til egne undervisning, og i stedet pålægger eleven en masse ansvar for at blive bedre/flere hjemmeopgaver og lektier. Det skaber demotivation når ikke man roses eller hele tiden skal forbedre sig.

# data[].attributes.body
Case elev Y. Den gennemgår først alle fag , der er ingen spørgsmål. Slutteligt kommer der nogen kategorier "at lære at lære" og lign. Vi kan ikke vide om de har fået en intro, men den intro tekst der står ift. om hvad elevplanen skal bruges til, er ikke henvendt til eleven fx ved at hjælpe eleven til at forstå hvad der skal udfyldes.
Det er tydeligt at elevplanen henvender sig til flere målgruppe både lærer, elev evt forældre mv.
Tilslut er der fire kategorier med oversigter "lære at lære""at respektere og værdsætte fællesskab" disse områder er blevet udfylde af læren men måske med udgangspunkt i en samtale med eleven. Fremtidig fokuspunkter.
Sproget er ikke til at forstå, der er ikke konkret spørgsmål og det er ikke oversat fx hvad er lære at lære.
Der er lidt ressourcesprog fx "vi mærker meget lidt problemer her" det er en meget negativ sætning på noget ret positivt.
Vi tror planen kan give et overordnet plan om glad, ok og ked af fag, men ikke mere end det. Elevplanen kan evt også danne grundlag for en samtale, der kan gøre at lærerne kan oversætte nogle af de formuleringer og ord der skal svares på. Dette bærer elev Y elevplan også præg af, da side to hvor fx lære at lære kategorien er, tydeligvis er udfyldt af en voksen.
Vi tror elevplanen er en frustrerende oplevelse at sidde med ukonkret, med et sprog der ikke er rettet til dig som elev og en følelse af ikke at vide hvad du skal. Men vi ved selvf ikke om de har fået meget grundig intro eller om den bare har skulle danne associations papir for at få en samtale i gang med eleven om hvordan det går.