# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag har den senaste tiden försökt sätta mig in i genrepedagogiken och försökt hitta en modell som passar mig och mina elever.

Jag arbetar just nu med de allra yngsta och jag har nästan tagit för givet att genrepedagogik är lite för svårt att greppa för yngre barn som knappt kan läsa. Men, döm om min förvåning, det underlättar även för de här eleverna.

Jag har länge varit intresserad av genrepedagogik och hur man med hjälp av den pedagogiken kan arbeta språkutvecklande. Det var när jag första gången läste Pauline Gibbons bok "Stärk språket - stärk lärandet" (som jag skrivit om tidigare här och här) som jag började inse att detta är ett sätt som vi kan få ännu fler eleven att nå målen.

Mitt intresse ökade när jag, för några år sedan, kom i kontakt med Anniqa Sandell Ring som berättade hur hon arbetade med genrepedagogik i en förberedelseklass men jag tyckte fortfarande att det verkade för svårt för elever i de yngre åldrarna.

Sedan fick jag boken"Låt språket bära - genrepedagogik i praktiken" av Britt Johansson och Anniqa Sandell Ring och då blev jag övertygad om att denna modell och pedagogik självklart borde fungera även på yngre elever.
Jag har först och främst tänkt utifrån "cirkelmodellen för genrebaserat lärande" när jag planerat min undervisning. (Bilden lånad ifrån Eija Kuyumcu, Genrer i skolans språkutvecklande arbete, 2004)

Jag har börjat med att fundera över vilken genre vi ska arbeta med och inom vilket ämnesmråde det hör till. Om vi t ex ska arbeta med en personligt återberättande genre har vi först pratat om det vi ska återberätta. Vi har samlat alla våra tankar och erfarenheter i en tankekarta på traditionellt sätt. Vi har funderat, tänkt och jag har ställt öppna, reflekterande frågor.

Sedan är det dags att titta närmare på det som är språkspecifikt i just denna genre. Vi har läst olika återberättande texter tillsammans. Vi har tittat på hur texten är uppbyggd, vilka ord som är vanliga i början av meningarna, hur rubrikerna ser ut och vad de säger om texten. Vi har framförallt tittat på tidsorden. Först, sedan, efteråt, efter det, sist. Alla lärare vet att elever ofta väljer att använda och sen i var och varenda mening och det är något man lätt kan komma ifrån när man använder denna arbetsmodell.

Utifrån det vi pratat om och det vi lärt om oss det som är språkspecifikt i just denna genre så spaltar vi upp orden och uttrycken i tre spalter på tavlan. I första spalten skriver vi ner de inledande orden i meningarna. I denna genre är det således tidsorden. I den andra spalten pratar vi om processer, vad det är som händer. I den tredje spalten skriver vi ner det som processen ledde till. Mellan spalt två och tre hamnar deltagaren, dvs vi i vår text.

Eleverna kunde snabbt se att det faktiskt inte heter Sedan vi klättrade i träd utan Sedan klättrade vi i träd och det är många elever som faktiskt lättare förstå varför det blir omvänd ordföljd om man förklarar att processen alltid kommer i andra spalten (jämför verbet på andra plats).

När vi spaltat ner allt från vår tankekarta i våra spalter är det dags att skriva en gemensam text. Eleverna säger och jag skriver. Jag ställer frågor och ger samtalsstöd under tiden och påvisar ständigt det som är genrespecifikt för att texten ska bli så bra som möjligt.

Så småningom är det dags för eleverna att skriva egna, individuella, texter och det är just i den här delen av modellen som man kan se framstegen. Eleverna, även de allra yngsta, klarar av att skriva egna texter utifrån våra tankekartor och spalter. Texter som innehåller varierade tidsord och meningar med rätt ordföljd.

Vissa nyanlända elever stannar vid den tredje fasen, att skriva av vår gemensamma text, men även de eleverna har fått kunskap om hur man bygger upp en personligt återgivande text och hur man skriver ner den. Nästa gång är det kanske deras tur att klara av att producera en egen text.

Läs fler inlägg om genrepedagogik skrivna av mig eller ta del av Nationellt centrums litteraturtips när det gäller genrepedagogik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag har den senaste tiden försökt sätta mig in i genrepedagogiken och försökt hitta en modell som passar mig och mina elever. Jag arbetar just nu med de allra yngsta och jag har nästan tagit för givet att genrepedagogik är lite för svårt att greppa för yngre barn som knappt kan läsa.

# data[].attributes.body
Här finns tips på övningar som passar varje fas i cirkelmodellen

# data[].attributes.body
Här finns länkar till sidor med tips, råd, information och övningar att använda i klassrummet för att hjälpa att eleverna att bli smarta på nätet

http://nohate.se/: Här finns bra material kring näthat med diskussionsfrågor och övningar. (åk 6-9)

http://surfalugnt.se/: Sida om barn -och ungdomars nätvardag. Material och övningar från åk 4 och uppåt.

https://mik.statensmedierad.se/

http://www.mucf.se/: myndigheten för ungdoms och civilsamhällsfrågor (f.d. ungdomsstyrelsen)

http://www.barnperspektivet.se/teman/internet-mobil/sakerhet-pa-internet

http://www.skolverket.se/skolutveckling/resurser-for-larande/kollakallan/saker

https://vimeo.com/124620617: BRIS webbkurs för lärare om att hantera mobbning och kränkningar på nätet

# data[].attributes.body
"Stärk språket, stärk lärandet" (Pauline Gibbons)

"Lyft språket, lyft tänkandet" (Pauline Gibbons)

"Låt språket bära - genrepedagogik i praktiken" (Johansson & Sandell Ring)

# data[].attributes.body
Innehåller konkreta exempel för alla faser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jag hör lite då och då att lärare är nyfikna på cirkelmodellen och hur man kan arbeta utifrån den. Cirkelmodellen, eller cykeln, för undervisning och lärande är en pedagogisk modell som vuxit fram inom genrepedagogiken. Genrepedagogiken handlar i grund och botten om explicit undervisning, att synliggöra och tydliggöra sådant som eleverna annars förväntas klara på egen hand. Det kan handla om att synliggöra olika texttypers syfte, struktur och språkliga drag men det kan även handla om att synliggöra hur man använder sitt språk i olika sammanhang. Explicit undervisning handlar även om vikten av att modella språkanvändandet (oavsett om det handlar om muntligt eller skriftligt språk) och se till att undervisningen, med hjälp av stöttning och återkoppling, anpassas utifrån elevernas förutsättningar och behov.

Vill du läsa mer har Nationellt centrum för svenska som andraspråk en bra sida med information om vad genrepedagogik är för något. På den sidan finns även länkar till litteratur för er som vill lära mer. Jag tänkte nämligen inte gå in på varken teorierna bakom den pedagogiska modellen eller förklara vad cirkelmodellen är, utan jag tänkte att ni skulle få ta del av en liten "föreläsning" (ca 30 min) där jag ger ett konkret exempel på hur jag har arbetat med cirkelmodellen. Anledningen till att jag spelat in den här föreläsningen är att mina kollegor, som är med i Norrbacka språkutvecklingsgrupp, ska få prova på cirkelmodellen framöver. Varför inte låta fler få ta del av inspelningen, tänkte jag, och så blev det ett blogginlägg.

Exemplet är från min undervisning i förberedelseklass med elever i årskurs 1-3. Det är ett ämnesövergripande arbete i svenska som andraspråk och biologi och temat är Svenska djur. Hoppas detta kan inspirera dig att prova cirkelmodellen i din egen undervisning. Hör gärna av dig om du har några frågor eller funderingar.

Referenser

Pauline Gibbons (2013) Lyft språket lyft tänkandet
Pauline Gibbons (2013) Stärk språket stärk lärandet
Britt Johansson & Anniqa Sandell Ring (2012) Låt språket bära - genrepedagogik i praktiken

# data[].attributes.attachment_link.description
Jag hör lite då och då att lärare är nyfikna på cirkelmodellen och hur man kan arbeta utifrån den. Cirkelmodellen, eller cykeln, för undervisning och lärande är en pedagogisk modell som vuxit fram inom genrepedagogiken. Genrepedagogiken handlar i grund och botten om explicit undervisning, att synliggöra och tydliggöra sådant som eleverna annars förväntas klara på egen hand.