# data[].attributes.body
En behandlingsform innen klinisk psykologi og psykiatri hvor pasienten i en en kontrollert setting utsettes for/eksponeres for gjenstander/situasjoner som pasienten er redd for

# data[].attributes.body
Serotonin

Noradrenalin

Melatonin

Mange fler...

# data[].attributes.body
Blodtrykket stiger når personen med fobien blir eksponert av fobien (for eksempel: edderkopper/fly etc.)

# data[].attributes.body
Tanken på blod/sprøyter, synet av blod/sprøyter, eller å ta en blodprøve/se blod fra sår kan føre til besvimelse

Besvimer: Blodtrykket synker når personen med blodfobi blir eksponert av blod/sprøyter

# data[].attributes.body
Psykopater har redusert volum i prefrontal cortex (PFC)

Særlig de mislykkede psykopater

Redusert reaksjon

# data[].attributes.body
Tar en Marshmallow eller venter og får to eller flere med en gang

Fristelsen kommer foran for flere

# data[].attributes.body
Hjernens kontrollsenter

Ansvarlig for selvkontroll

Sitter fremme i pannelappen

Viktig del av hjernen

# data[].attributes.body
Du skal nå skrive ned navnet på en person som du er svært glad i. En som betyr mye for deg. Du kan gjøre det her og nå. Etter at du har skrevet ned navnet, skriver du «Jeg håper at XXX vil omkomme i en ulykke i løpet av timen DATO + SIGNERING»

# data[].attributes.body
Nevn minst én god ting som har skjedd i løpet av dagen før du legger deg. Gjør det hver dag, slik at det blir en vane = Et positivt tankemønster blir adaptert

# data[].attributes.body
Bli klar over ødeleggende- og håpløse tanker

Redusere å leve i grubling i fortid og håpløshet om fremtiden

Være mer tilstede i livet i nåtiden

# data[].attributes.body
Tenker at ingenting kan bli bedre, men bare verre (ser bare det sorte inn i tunnellen)

# data[].attributes.body
Person som er suicidal er ofte både overveldet, og har tunnelsyn

# data[].attributes.body
Om noen prater om selvmord (vil dø, har planer, vil ikke leve, er en byrde) eller subtilt (trekker seg vekk, håpløshet, gir vekk ting, forbereder seg på å dø): Ta det alvorlig!

Snakk direkte med personen: unngå pulverisering av ansvar

Flere enn 80% har tidligere gitt uttrykk for selvmordstanker før selvmordet

Det er IKKE farlig å snakke om selvmord

For å hjelpe til: Spør om 1. Tanker, 2. Metoder, 3. Planer, 4. Kontroll over impulser

Hvordan vil de som er glad i deg ta det?

Finne grunner til å leve

Mental helse tlf: 116 123

Om du har det vondt: ta tak i det! Snakk om det!

# data[].attributes.body
Selvmord er ofte ikke med hensikt om å drepe seg selv, men for å unnslippe vonde tanker og følelser

Den hovedsakelige fluktmetoden

# data[].attributes.body
Rus

Alkohol

Vold

Selvskading

Overspising

Overtrening

Religion

Og andre metoder ...

# data[].attributes.body
Brudd i relasjoner

Relativt fall i selvfølelse: øker motivasjonen til å unnslippe den

Flukt fra selvet

Subjektivt og relativt fall i selvoppfattelse, ikke objektivt fall

# data[].attributes.body
Depresjon gir 3000% økning i sjanse for selvmord

# data[].attributes.body
Kvinner: Ofte mer deprimerte

Menn: Utfører selvmord i form av farlige metoder der hensikter er å dø

# data[].attributes.body
Kvinner: Flest selvmordsforsøk - roper om hjelp, men vil ikke dø

Menn: Flest selvmord - roper ikke om hjelp, for de vil faktisk dø

# data[].attributes.body
Kvinner og menn mellom 15 og 49 år: Fleste dødsårsaker er relatert til selvmord

# data[].attributes.body
Mikro- og makronivå (innad land)

Om selvmord omtales og snakkes mye om kan det gi en smitteeffekt slik at flere tar sitt eget liv med intensjon

# data[].attributes.body
I Norge: Selvmord er lite nevnt i media fordi kan gi smitteffekt

Vanligste dødsårsak, men omtales ikke

I USA: Skriver ofte om selvmord

# data[].attributes.body
Bare mennesker tar selvmord, ikke dyr

# data[].attributes.body
Å ta sitt eget liv med intensjon

# data[].attributes.body
Hjernen flykter, en overlevelsesmekanisme for å skru av hukommelsen for å dra bort fra traumet

# data[].attributes.body
Multiple personligheter "Alter ego" med ulike navn, ofte ulikt blodtrykk og hjerneaktivitet

"Hvem er jeg?"

# data[].attributes.body
Reversibel amnesi for minner og personlighet

Episodisk hukommelsestap

Traumet blir glemt og situasjoner blir forsvunnet i minnet

For eksempel: Mr. XXX på Harestua, Agatha Christie. Flykter vekk og glemmer traumet. «Hvor er jeg?»

# data[].attributes.body
Kjente omgivelser oppleves som fremmed

For eksempel: Ser en film sammen med familien, men opplever at familien er ukjente folk, og eller at en ikke føler seg komfortabel i stua en ser film i for en føler seg ikke velkommen men mere ukjent

# data[].attributes.body
Selvet er fremmed

Ute-av-kroppen opplevelse

Ukjent og rart

# data[].attributes.body
"Dette er et bord, en bok og en kopp", "Paris er hovedstaden i Frankrike"

Leksikalt hukommelse, som ikke har noe meg MEG å gjøre

# data[].attributes.body
Minne som har med "meg" å gjøre; "Jeg husker at JEG kjøpte denne boken i Playa del Carmen", "Jeg var i Canada", "Jeg gjennomførte psykologistudiet"

Om episodisk minne går bort husker man ikke store deler av livet sitt, men husker fortsatt at et bord er et bord og en stol er en stol

# data[].attributes.body
Hukommelsestap: Opplevd traume, opplever så hukommelsestap i forbindelse med traumet

# data[].attributes.body
Hukommelsestap: Opplevd traume, men glemmer det

# data[].attributes.body
Når det først skjer noe galt og så blir splittet opp av vår opplevelse

# data[].attributes.body
Gjerne flere typer personlighet

# data[].attributes.body
Motsatte av assosiasjon

# data[].attributes.body
Normalisere at PTSD symptomer er en del av en normal prosess

Vite at du ikke er den som har gjort noe feil, men at det er situasjonen som var feil

Ikke skylde på seg selv

Sår-skorpe-healing: Metafor for å akseptere tilstedeværelse av vonde minner uten å bruke unngåelsesstrategier

Minnet om at grubling ikke er til noe fordel

Snakk om traumet i FORTID

Gjenfortell traumet ofte (best i terapi), gjerne bakover også slik at det blir normalisert

# data[].attributes.body
Vedvarende økt stress som ikke var til stede før traumet, søvnproblemer, irritabilitet, sinne, konsentrasjonsvansker, overdrevent "på vakt", overreaksjon på forskrekkelse, følelsen av å aldri være helt sikker, redd, vonde tanker i minst én måned

# data[].attributes.body
Mange: Som har opplevd traumer kan heales - Reflexive Adaptation Process (nervesystemet er innstilt på å heales av seg selv med tiden)

Andre: Utvikler PTSD - Preget av bekymring/grubling, trusselmonitorering, unngåelse, mistilpassede forsøk på å kontrollere tanker, følelser og minner

# data[].attributes.body
Psykisk eller fysiologisk stressreaksjon ved assosiasjoner til traumet

# data[].attributes.body
Opplevd traumatisk hendelse: Ofte alvorlig vold involvert, trusler, akutt frykt, hjelpeløshet eller død

Traumet går ikke bort: Blir i lang tid en invaderende tanke som blir gjentatt i drømmer, tanker og om en situasjon i hverdagen ligner traumet blir traumet påminnet (samme sted, samme personer, samme faktorer)

Kan også oppstå som "Flashbacks" - oppleves i present

# data[].attributes.body
Post Traumatisk Stress Lidelse (Disorder)

# data[].attributes.body
Dyssosial

Psykopat

# data[].attributes.body
Plages ikke selv med det, men plager ofte andre rundt dem

Lav impulskontroll

Lite- eller ingen empati

Redusert samvittighet

Lærer ikke av straff (systemet i hjernen som læres av straff er dysfunksjonelt/ødelagt)

Entitlement: Schema som sier at "jeg har mer rett enn andre"

Vises tidlig i livet (ofte som barn): Hører ikke etter, lærer ikke av straff, manipulerer andre, har en fasade som er ofte sjarmerende, gjerne overfladisk og hyggelig mot andre, men de tar ikke ansvar i relasjoner med nære, projiserer, utnytter andre og skylder på andre

Flere menn enn kvinner

Skyldes mer arv, enn miljø

Lite behandlingsmuligheter: Pasienten vil ikke bli behandlet og er ikke motivert

Terapi: Kan ofte gjøre situasjonen verre - Pasienten vil gjerne gjøre det stikk motsatte

Schema-terapi: Øve seg på å se andres perspektiv

Person med ASP: XXX (22.Juli)

# data[].attributes.body
Anti Sosial Personlighetsforstyrrelse

# data[].attributes.body
Falske positive

Tanke-hendelse fusjon

# data[].attributes.body
Unngår å gå på streker for det kan gi ulykke i hverdagen/livet

Venter på t-banen og tenker; "Tenk om jeg plutselig dytter mannen i rullestolen ned og så dør han, så blir jeg fengslet i 21 år"

Ofte er dette bare tanker og ikke handlinger en utfører

# data[].attributes.body
Tanker som inntrenger seg innpå en, som ofte omfatter negative konsekvenser

Dette skaper angst

Angsten skaper tvangshandlinger

Dette føles vondt eller farlig

# data[].attributes.body
Dårlig søvn forverrer ofte personens psykiske helse - blir ofte sur, negativ, har lite energi, sliten og gretten om en ikke får sove godt nok

# data[].attributes.body
Deprimerte personer sover gjerne alt for lite, eller alt for mye (gjerne 10-14 timer men fortsatt utslitt)

# data[].attributes.body
1. Innsovningsvansker: Gjerne angst, bekymring, kroppslig aktivering, får ikke sove til vanlig tid, sovner inn gjerne mitt på natten/tidlig på morgningen

2. Oppvåkning: Bekymring og grubling, får ikke til å sove og står opp midt på natta for å stresse over   negative tanker

3. Tidlig oppvåkning: Ofte depresjon. Står opp alt for tidlig om morgenen og er lys våken og super urolig, stresser over at en ikke får sove igjen, sover alt for lite, holder seg våken alt for lenge

# data[].attributes.body
Forvalter ofte til selvmordstanker

# data[].attributes.body
Negative, globale og selvkritiske tanker

Følelse av sorg, som setter i gang grubling

1. Har negativt perspektiv på seg selv, 2. Sine situasjoner og 3. Sin fremtid

Emosjonell resonnering: Føler seg lei, grubler videre, føler seg verre

Bekymring: Fremtid

Grubling: Fortid

# data[].attributes.body
Fjerne hjernedeler av pannebrasken - derav ble pasientene "zombie" altså ikke oppegående/vellfungerende/normale mennesker

Før 1973 i Norge: Normalt

Nå: Ikke en god behandlingsmetode

# data[].attributes.body
Tidligere i Norge og den vestlige verden: En psykiatrisk lidelse

"Homofili er tiltrekning til samme kjønn" (Store medisinske leksikon, 2018)

# data[].attributes.body
For noen: kontakt med en Gud/ ufoer, hører stemmer, ser ånder, ser usynlige skapninger etc.

Regnet som psykiatrisk lidelse i vestlig kultur

Andre kulturer: en popularisert tilstand der man kan kommunisere med Gud(er)

# data[].attributes.body
Tilstander som er regnet som unormale og dysfunksjonelle i vår kultur kan være representative/normale og folkelige i andre kulturer

# data[].attributes.body
Helt komfortabel - Noe spenning - Litt sjenert - Angst - Unngåelse

Føler ubehag i rom med andre

# data[].attributes.body
En gradvis akse

Type depresjon (0-9 ingen diagnose) (7-8 nedfor innimellom, men normalt) (over 9 mild depresjon) (over 19 moderat depresjon) (over 30 hard depresjon)

# data[].attributes.body
Progressiv avveksling fra normalitet til diagnose

For eksempel: Depresjon (diagnose): Starter kanskje slik: Lykkelig - Fornøyd - Nedfor - Deprimert - Håpløshet

# data[].attributes.body
Eksempel for fugleskrekk og høydeskrekk

# data[].attributes.body
Depresjon som variere med høye, varierende depressive svingninger

# data[].attributes.body
Normal depresjon

# data[].attributes.body
Veldig vondt med selv, kan fortsatt gå på jobb/skole/utføre hverdagslig aktivitet (vise et godt funksjonsnivå på enkelte steder), MEN ha det elendig innvendig med seg selv