# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Május 35-én az ember mindenre el lehet készülve. Így aztán semmi csodálatos sincs abban, hogy Ringelhuth gyógyszerészt és unokaöccsét, Konrádot az utcán megszólítja egy fekete ló, felmegy a lakásukra kockacukrot enni, majd az egész társaság bebújik az előszobaszekrénybe, és néhány óra múlva a Csendes-óceán szigetvilágába érkezik. Közben megtekintik Eldorádót, eljutnak a fordított világba, ahol a szülők járnak iskolába, s a gyerekek oktatják őket. A Csendes-óceánnál egy valódi törzsfőnök és egy pepita bőrű kislány látja vendégül őket. Sok-sok érdekes, mulattató kaland után hazatérnek, s nagyon csodálkoznak, hogy Konrád szülei nem hiszik el kalandjaikat. Persze, ők nem vették észre, hogy mindez május 35-én történt...

Eredeti mű
Tagok ajánlása:

# data[].attributes.attachment_link.description
88%/358] Május 35-én az ember mindenre el lehet készülve. Így aztán semmi csodálatos sincs abban, hogy Ringelhuth gyógyszerészt és unokaöccsét, Konrádot az utcán megszólítja egy fekete ló, felmegy a lakásukra kockacukrot enni, majd az egész társaság bebújik az előszobaszekrénybe, és néhány óra múlva a Csendes-óceán szigetvilágába érkezik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vigyázat! Cselekményleírást tartalmaz.

A Ráktérítő Henry Miller (1891-1980) amerikai botrányszerző önéletleírásának időrendben második, a megírás sorrendjében a nemrég magyarul kiadott Baktérítő-t megelőző darabja. Eredetileg 1934-ben jelent meg Párizsban, angol nyelvterületre trágársága miatt 1961-ig nem engedték be. Miller európai évei során az Elveszett Nemzedék emigráns avantgárdjainak fejévé nőtt. Párizsi regényének se formája, se iránya, dúsan áradva hömpölyögteti a művészalvilág roncsalakjait, iszákos, semmittevő, nyomorgó, szajhákat hajhászó csavargói, akik itt eszmélnek rá az amerikai álom szertefoszlására, a modern civilizáció kultúra- és életellenes következményeire. Egymásba kapaszkodnak, egymást élik-éltetik szesszel, szerelemmel, és bár a puritán polgár szemében erkölcsi fertőben hemperegnek, ők jól tudják, hogy életük minden mocskával együtt mérhetetlenül dúsabb, mint gépként robotoló és bőségben tengődő embertársaiké.

Eredeti mű

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · A Ráktérítő Henry Miller (1891-1980) amerikai botrányszerző önéletleírásának időrendben második, a megírás sorrendjében a nemrég magyarul kiadott Baktérítő-t megelőző darabja. Eredetileg 1934-ben jelent meg Párizsban, angol nyelvterületre trágársága miatt 1961-ig nem engedték be. Miller európai évei során az Elveszett Nemzedék emigráns avantgárdjainak fejévé nőtt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ismét egy kitűnő amerikai regény a második világháborúról. Joseph Heller könyve Norman Mailer, James Jones, Irvin Shaw világhírű műveivel egyenrangú alkotás: a legjobbak egyike. Heller tétele, hogy a háború a legnagyobb őrültség, amit az ember valaha kitalált. S ezen az abszurd helyzeten -a háborún - belül minden abszurd, ami csak történik. Sorra feltárulnak a hadat viselő amerikai társadalom ellentmondásai, amelyek közül a leglényegesebb, hogy Yossariannak és társainak, a Pianosa szigetén állomásozó bombázóegység pilótáinak igazi ellensége nem más, mint a saját parancsnokuk, aki a háborút remek alkalomnak tartja a saját karrierje előmozdítására. Yossarian keresztüllát a parancsnokok számításain, és elhatározza, hogy ezentúl csak egy dologra fog ügyelni: a saját testi épségére. Közben persze állandóan összeütközésbe kerül a felsőbbséggel, és folyton beleesik a 22-es csapdájába... A 22-es csapdája abszurd, vad, őrült szatíra, amelynek olvasása közben az ember hahotázik és káromkodik.

Eredeti mű
>!>!
GABO, Budapest, 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
A 22-es csapdája · Joseph Heller · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 2817 Ft · Ismét egy kitűnő amerikai regény a második világháborúról. Joseph Heller könyve Norman Mailer, James Jones, Irvin Shaw világhírű műveivel egyenrangú alkotás: a legjobbak egyike. Heller tétele, hogy a háború a legnagyobb őrültség, amit az ember valaha kitalált.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"- Mondd, Patrick, mit akarsz?- kérdezi felsóhajtva.
- Semmi mást, csak békét, szeretetet, barátságot és megértést az emberek között - felelem szenvtelenül."

És igen, hatalmas büszkeség fog el, mert évek óta mondják milyen jó olvassam el, de valamiért nagyon féltem tőle. És most ...végre...kiolvastam.

Kezdjük avval, hogy a párom szerint nem „kis lányoknak" való....felhívtam jó párszor a figyelmét, hogy nincs semmi baj a lelkemmel.....nos ezzel azért vitatkoznék...mert imádom a „beteg" történeteket..., de a félelmemet legyőztem és immáron írhatom, hogy letudva.

Érdekes, mert az első gondolatom az volt, ahogy elkezdtem olvasni a történetet, hogy vajon ki is ez a Patrick Bateman? Ugye annyit tudok, hogy sikeres, fiatal, gazdag üzletember, aki nagyon igényes magára, mint külsőleg, mint belsőleg. De ahogy haladtam a történettel, világos lett számomra, hogy ez az illető egy vérengző vadállat, akit csak az egyre kegyetlenebb és undorítóbb gyilkosságok tudják lenyugtatni, és némiképpen kielégíteni. Elmondása szerint, valójában ez az ő világa, minden más (a nomál élete) csak valami megfoghatatlan álom szerűség.

Bár nem díjaztam azt, amit tett, mégis élvezettel olvastam spoiler, valamiféle hideg nyugalom szállt meg olvasás közben, bár néhol talán elfintorodtam. És nagyon sajnáltam. Gondolom most jön, hogy mindenki mentőt hívna hozzám, de aki olvasta, vagy olvassa és hasonló meglátású, mint én megérti, hogy miért fogott el ez az érzés. Mondjuk azt hozzá kell tennem, hogy nem végig. Az első 350 oldalon a kegyetlenkedéseit láttam, és azt, hogy mennyire elvan torzulva a lelkivilága. . Nem tudtam igazán miért is ilyen, de az utolsó kétszáz oldalon fel fénylet egy gondolat és végül kiderült, hogy mennyire „súlyos" háttér események és érzelmek lapulnak meg a sorok között. Ha azt veszem, hogy egy üres, csak a külcsinyekre valamit adó emberek között tölti a mindennapjait, barátok és minden olyan családtag nélkül, aki szeretné őt, egyenes arányban vezet ehhez a felfogáshoz. Mivel gyerekkora óta így van, és érzelemek nélkül töltötte a kamasz éveit, bár sikeres, gazdag környezetben, az ember attól még nem tanulja meg az alap érzelmeket, ami számomra, számunkra természetes.

Ha a fent említetteket nem venném komolyan, valószínűleg semmi értelmet nem adott volna számomra ez a történet.

Lehet sokak számára undorító, gyomorforgató részekkel van tele és a java unalmasnak tűnik. De számomra és azon személyek számára, akiket érdekel egy ilyen karakter lelki miértjei, azok értékelik és értékelni fogják ennek a történetnek minden mondatát és sorát.

Nem fogom kedvencé tenni és valóban, okkal féltem ettől a történettől. De most, hogy túl vagyok rajta egy igen egyedi, és remekül megírt kötetnek tartom.
Bár hozzá teszem, most egy ideig nem fogom újra olvasni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amerikai psycho · Bret Easton Ellis · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Irodalmi alkotás nagyon ritkán képes olyan világraszóló botrányt kelteni, amilyen az Amerikai Psychót övezte. Kiadók, amelyek már szerződést kötöttek a mű megjelentetésére, és előlegképpen súlyos összegeket fizettek a ki Ellisnek, sorra visszakoztak, és elálltak a publikálástól. Ez a könyv nemegyszer átlépi az elviselhetőség küszöbét.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1988-ban ​kommentálva az 1984-et, a valóságos és jelképes évszám között tűnődően botorkálva szükségszerű a kérdés: a történelmi rémképet illetően érvényes-e, érvényes maradt-e Orwell regénye? Nem és igen. Igen és nem. Nem, ha megkönnyebbülten nyugtázhatjuk, hogy az a totalitárius diktatúra, amely az 1984-ben megjelenik, a regény megírása óta nem valósult meg a valóságos történelemben, és a kommentár fogalmazása közben nincs jele - kopogjuk le, persze - , hogy a közeljövőben bármelyik nagyhatalom megvalósítani kívánná. Igen, ha a tegnapi történelem némely államalakzatára gondolunk. Nem a náci Németországra, nem a sztálini Szovjetunióra, hanem időben közelebbi képződményekre: Enver Hodzsa Albániájára, Pol Pot Kambodzsájára. Hogy jelen idejű államképződményeket a diplomáciai illem okából ne említsünk. Röviden elmerengve ennyit mondhatunk ma az 1984 történetfilozófiai érvényességéről. És a regény? Ünnepelték és kiátkozták a hidegháború hosszú évei során. A sorompótól balra ezért, a... ( tovább)

# data[].attributes.attachment_link.description
93%/3228] 1988-ban kommentálva az 1984-et, a valóságos és jelképes évszám között tűnődően botorkálva szükségszerű a kérdés: a történelmi rémképet illetően érvényes-e, érvényes maradt-e Orwell regénye? Nem és igen. Igen és nem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Született ​optimista vagyok - írja Golding - de a fogyatékos logika ... pesszimistát formál belőlem." Ebből a folyamatból valóban a végeredmény, a pesszimizmus marad meg uralkodó benyomásként Golding mindazon regényeinek olvastán, amelyek emberi-írói alapélményével - a háborúval foglalkoznak. A pesszimizmusból azonban egyfajta megnyugvás alakul ki, mihelyt Golding az emberség kérdését firtatja: „Ember voltunk abban áll - írja -, hogy el tudjuk dönteni, mi a helyes és mi a rossz, mi a csúf és mi a szép, mi az igazság és mi az igazságtalan." A legyek ura voltaképpen a régi angol kalandregényeknek, a „hős gyarmatosító brit szellem"-et propagáló műveknek keserű paródiájául készült - de sokkal több lett ennél: egy maroknyi kamasz hajótörött életének néhány hetében az emberi ösztönök fejlődésének teljes panorámáját - a magatartásformák teljes skáláját adja a legvégletesebb helyzetekben. Megmutatja, hogy az értelem, az emberség, az ésszerű társadalom az ember elemi szükséglete; de... ( tovább)

Eredeti mű

# data[].attributes.attachment_link.description
84%/1867] "Született optimista vagyok - írja Golding - de a fogyatékos logika ... pesszimistát formál belőlem." Ebből a folyamatból valóban a végeredmény, a pesszimizmus marad meg uralkodó benyomásként Golding mindazon regényeinek olvastán, amelyek emberi-írói alapélményével - a háborúval foglalkoznak.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kezdtem már kicsit kényelmetlenül érezni magam, hogy még mindig Nabokov-szűz vagyok, olvasva az áradozó hozzászólásokat. Ha el kell veszíteni, akkor már legalább Lolitával, gondoltam. Mert ennek a könyvnek híre van, és ez kétféle reakciót válthat ki az olvasóból (belőlem): vagy rögtön el kell olvasni, vagy gyanús lesz, hogy amiről ennyit beszélnek, az csak beetetés, felfújt lufi. Nos, megnyugodtam, és megnyugtatok mindenkit, ez a regény a szexizmus, a pedofília, és minden ráaggatott jelző ellenére egy remekmű.
A téma kényes, nagyon is az, ezen semmit sem változtatott a megjelenés óta eltelt 60 év, jobb is lenne itt abbahagynom... de nem. A pedofília napi téma lett, az internet és a katolikus egyház olyan széles teret biztosít neki, hogy kikerülni sem lehet. Csakhogy hiba lenne erre a szintre lehúzni a regényt és egyszerűen egy bűnös kapcsolat leírásaként kezelni, mert itt színtiszta irodalommal állunk szemben. És pőrén, teszem hozzá, mert az a rengeteg tudás, műveltség és szellem, ami ebben a szövegben össze van zsúfolva, az csak részben nyílhat meg az olvasójának. Ami rögtön nyilvánvaló, az Humbert Humbert genezise, az Annabellel való gyermekszerelem, ami egyértelmű utalás Poe Lee Annácska című versére. A történet szóról szóra ugyanaz, és HH-ban megtörik valami. Felmerült bennem, hogy ez az egész csak ürügy, felmentés HH számára perverz vágyai magyarázatára. Vagy egyszerűen csak képzelgés, a pszichiátriai kezelések megmagyaráznák, meg az, hogy skizofrén mód sokszor beszél magáról E/3. személyben. Egy biztos, HH egy szerencsétlen ember, akinek alig van reménye vágyainak beteljesítésére. Persze, OK, pedofil, szóval szurkoljunk ellene, csakhogy ne feledkezzünk meg róla, ez nem a Fókusz éjszakai kiadása, hanem irodalom, nem lehet mindent a hétköznapi bulvár szintjén értelmezni és magyarázni. Ha végiggondoljuk a regényt, tulajdonképpen Lolita HH egyetlen pedofil kapcsolata, előtte mindent elbalfácánkodik, még a pénzért felkínált (de neki nem tetsző) lányka elől is elmenekül. Lolita után pedig csak a gyötrő vágy marad benne. Akkor ez szerelem? HH is csak a végén kezd el ezen gondolkozni. Nem egy tipikus pedofil kapcsolat az övék, ahogy az manapság kinéz: pénzért vett rövid numerák, vagy éppen rokoni erőszaknak kitett gyermekek, esetleg elrabolt, és évekig pincében rabosított lányok, Thaiföldön tett „turistautak". Lolita és HH megérdemlik egymást, ahogy az egyik kihasználja a másikat, úgy ez fordítva is igaz. Lolita Papája mindent megtesz a lányáért, aki ezt ki is használja, de az is nyilvánvaló, hogy közben szenved ettől. Csakhogy Nabokov nem állít elénk erkölcsi példázatot a perverz férfiről és a kis khm... rosszéletű lányról, ő irodalomként kezeli a helyzetet, kihasználja az olvasó kíváncsiságát és becsalja a csapdájába, megmutat mindent (na jó, nem mindent, a naturalista részletektől megkímél minket), és közben jót mulat a hüledező nyárspolgárokon.
Amellett, hogy remekül felépített a történet, tele kultúrtörténeti kapcsolódásokkal, maga a nyelvezet is élvezetes. Ne felejtsük, Nabokov nem az anyanyelvén írta a regényt, ennek ellenére sziporkázó a szöveg, olyan szóvirágokat és szófordulatokat enged meg magának, amiken a legtöbb író elvérezne, de ő egy egész regényt felépít ezekből. Végtelenül szellemes és humoros, még azt a sok franciázást is megbocsájtja neki az ember.
Megjegyzem, szerencsés a magyar olvasó, hogy még 1987-ben lefordították a regényt, akkor, amikor még irodalmárok fordítottak regényeket, nem nyelvet beszélő emberek. Békés Pál elsőrangú munkát végzett, érdemes elolvasni az utószavát is.

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 2799 Ft · Sokféle pletyka és félreértés övezi a nálunk jobbára csak hallomásból ismert Vladimir Nabokovot és híres-hírhedt regényét, a Lolitá-t. E nevezetes könyv éppúgy végigjárta a maga kálváriáját, mint századunk más jelentős, a pornográfia vádjával illetett regénye, például Lawrence Lady Chatterley-je, vagy Joyce Ulysses-e.

# data[].attributes.headline
Mark Twain - Huckleberry ​Finn kalandjai

# data[].attributes.subject
Mark Twain - Huckleberry ​Finn kalandjai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Aki nem olvasta a Tom Sawyer kalandjai című könyvet, mit se tudhat rólam, de az nem tesz semmit. A könyvet egy Mark Twain nevű úriember írta, és nagyjából az igazságot írta meg. Néha lódított egyet-mást, de azért a java igazság, amit írt." Huckleberry Finn szavai ezek, a regény izgalmas eseményeit ugyanis az ő elbeszélésébõl ismerjük meg. De ott van mellette hűséges barátja, Tom Sawyer is. Minden nagy vállalkozásuk közös: hajóznak a Mississippin, szélhámosok társaságába keverednek, nagy és izgalmas „rabszolga-szabadító" akciót folytatnak - úgy, ahogy az igazi nagy regényekben meg van írva - az öreg Jim megszöktetésére. A legnehezebb mégis: mindezt megírni. Huck Finn őszinte szavai szerint: „Ha tudtam volna, hogy milyen fene nehéz dolog egy ilyen könyvet megírni, bele se fogtam volna; nem is kezdek ilyenbe még egyszer." - A könyv új kiadása Kass János rajzaival jelenik meg.

Eredeti mű
Tagok ajánlása: >!
puhatáblás · ISBN: 9786068638577

# data[].attributes.attachment_link.title
Huckleberry Finn kalandjai · Mark Twain · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 3825 Ft · „Aki nem olvasta a Tom Sawyer kalandjai című könyvet, mit se tudhat rólam, de az nem tesz semmit. A könyvet egy Mark Twain nevű úriember írta, és nagyjából az igazságot írta meg. Néha lódított egyet-mást, de azért a java igazság, amit írt."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A regény főhőse Holden Caulfield 17 éves amerikai gimnazista, akit éppen a negyedik iskolából rúgtak ki. A cselekmény egy meg nem értett, a társadalmi konvenciókat befogadni és gyakorolni képtelen s ezért mindenünnen kitaszított kamasz fiú háromnapos kálváriája. Holden első személyben mondja el a kicsapása utáni három napjának történetét, melyet New Yorkban éjszakai mulatóhelyeken, kétes hírű szállodában s az utcán tölt el. Közben mindent megpróbál, hogy a világgal, az emberekkel normális kapcsolatot alakítson ki, de sikertelenül. Menekül az emberek elől, de mindenütt hazug embereket talál. Az egyetlen élőlény, akivel őszintén beszélhet, s aki talán meg is érti valamennyire, titokban felkeresett tízéves kishúga. De ő sem tud segíteni: Holden a történteket egy ideggyógyintézet lakójaként meséli el.

Salinger regénye nemcsak a kamaszlélek kitűnő, hiteles rajza, hanem a társadalmi konformizmus ellen lázadó ember kudarcának is szimbóluma.

Eredeti mű
Tagok ajánlása: >>> ! ! !

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · A regény főhőse Holden Caulfield 17 éves amerikai gimnazista, akit éppen a negyedik iskolából rúgtak ki. A cselekmény egy meg nem értett, a társadalmi konvenciókat befogadni és gyakorolni képtelen s ezért mindenünnen kitaszított kamasz fiú háromnapos kálváriája.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A többszörös díjnyertes, nemzetközi bestseller Harry Potter-sorozat mind a hét e-könyve egyetlen letöltéssel elérhető, Olly Moss lenyűgöző borítógrafikájával. Élvezd Te is a történeteket, amelyek több millió olvasó képzeletét ragadták meg a világ minden táján!

Eredeti mű
Tagok ajánlása:

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · A többszörös díjnyertes, nemzetközi bestseller Harry Potter-sorozat mind a hét e-könyve egyetlen letöltéssel elérhető, Olly Moss lenyűgöző borítógrafikájával. Élvezd Te is a történeteket, amelyek több millió olvasó képzeletét ragadták meg a világ minden táján!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vigyázat! Cselekményleírást tartalmaz.

Tavalyelőtt lett volna ötvenéves Anne Frank. Életéről naplója vall, halála körülményeiről egy újságíró, Ernst Schabel tovább nyomoz. Anne Frank-furt am Mainban született, de a fasizmus uralomra jutása után, 1933-ban szüleivel Amszterdamba emigrált. A náci zsidóüldözés miatt két évig 1942-1944-ben nyolcadmagával egy amszterdami ház rejtekében bujkált. Egész idő alatt naplót vezetett, mindaddig, míg fel nem jelentették és el nem hurcolták őket. Anne Frank Bergen-Belsenben, a koncentrációs táborban halt meg 1945. március ?-án. Egy volt lágertársa, a ma Svédországban élő Margita Pettersson asszony így emlékszik vissza a tizenhat éves lány halálára:
Halott nővére mellett feküdt, próbáltam erőszakkal belédiktálni néhány falatot, de hiába. Emlékszem, egyik nap azt mondta: 'Kérem, ne adjon többet enni. Nem bírok tovább élni.' - másnap meghalt.

Eredeti mű
Tagok ajánlása:

# data[].attributes.attachment_link.description
89%/968] Tavalyelőtt lett volna ötvenéves Anne Frank. Életéről naplója vall, halála körülményeiről egy újságíró, Ernst Schabel tovább nyomoz. Anne Frank-furt am Mainban született, de a fasizmus uralomra jutása után, 1933-ban szüleivel Amszterdamba emigrált. A náci zsidóüldözés miatt két évig 1942-1944-ben nyolcadmagával egy amszterdami ház rejtekében bujkált.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Annyiféle hízelgő jelzővel illették már a '20-as évek mulatozó ifjúságát: ők voltak a jazzkorszak, a flapper-éra, a roaring twenties gyermekei - egyedül csak ez a fránya Gertrude Stein (vagy valami véletlenszerű francia figura, ki tudja...) bélyegezte meg őket elveszett generációként. De hogy mitől lettek elveszettek, arra viszonylag nehéz válaszolni, már amennyiben a műveik között kutakodunk az irodalomtörténeti munkák helyett. Hemingway már kifejtette ezt a Fiestá ban, de most Fitzgeraldon a sor: ő aztán tényleg feneketlen mélységeket tár fel előttünk - már ha szeretünk olvasni a sorok között.

Csillog-villog, mint a Salamon töke, ugyanakkor A nagy Gatsby a felszín alatt egy meglepően reményvesztett közeget, egy erkölcsi tömegsírt rejteget - letaglózó volt rájönni, hogy Fitzgeraldnak ez a regénye ugyanolyan terhelt és összetett kor- és társadalomkritika is egyben, mint a saját életének fájdalmaival telezsúfolt Az éj szelíd trónján. Jay Gatsby köre ugyanis lehetetlen alakok gyülekezete. Egy lendületesebb, alkohollal dúsított könyvklubon talán gyorsan fel is dobná valaki, hogy vajon hiba lenne-e saját koruk Vajna Tímeáinak és Berki Krisztiánjainak tekinteni őket - a párhuzam túlzó, de van alapja. Rögtön ott van Daisy és Tom Buchanan, a szerelmi háromszög második és harmadik pillére, akik a megtestesült felelőtlenséget jelenítik meg (ahogyan egy ponton ezt maga a narrátor is megerősíti, szóról szóra). Tom könnyű eset, tipikus alávaló playboy, olyan fickó, aki szerint a feleség csalva jó, de amint őt szarvazzák fel, fejtetőre áll a világ és megkezdődik a hisztérikus, elvtelen, büszkeséget és tartást mellőző erőszakoskodás. Daisy nemtörődömsége nem lehet kérdéses a regény fináléját felvezető balesetet szemlélve, ugyanakkor fontos látni, hogy nőként a két érte versengő férfi között szinte kizárólag az anyagi javak tekintetében tud döntésre jutni. Figyeljük csak meg, ahogy Jay egész életét arra építi fel, hogy vagyont és kacsalábon forgó palotát szerezve meghódítsa magának a nőt, ezzel szinte igazolva az olvasó számára, hogy Daisy bizony kissé anyagias*, majd amikor a szerelmi dráma közepén felmerül a lehetősége annak, hogy Jay esetleg szélhámos, ösztönei egyből visszahúzzák a földre: Tom anyagi biztonsága ellen nem érhet fel Jay kétségkívül lenyűgöző, de bizonytalan eredetű és hátterű vagyona. Látványos törés az ide vágó párbeszédben az a pillanat, amikor Tom elkezdi pedzegetni Gatsby titokzatos múltját, amivel véglegesen megingatja az egészen addig a Gatsby-villa hatása alatt álló Daisyt...
Sorrendben haladva érdemes elidőzni Jordan Bakernél is, ennél a ritka önző, flegmatikus, ám belülről üres nőszemélynél, aki a cselekmény végén vádlón veti Nick szemére, hogy ő volt életében az első férfi, aki spoiler, amit igazán nehezére esett feldolgozni...

Végezetül jöjjön Nick Carraway és a nagy Gatsby. A naiv, ifjú üzletember-növendék, akit lenyűgöz Jay, mint jelenség, a titokzatos, izgalmas társas magányba burkolózó tökéletes self-made man. Elsősorban rajta keresztül kell megfejtenünk, mitől lett nagy a mi Gatsby-nk, és erre több magyarázat is létezhet. Jay talán azért nagy, mert rendkívül emberien viselkedik Nickkel, miközben körülveszik a felszínes, alakoskodó személyek. Nick és Jay barátsága különleges, ez süt a köztük szövődő meleg hangulatú párbeszédekből. Jay azért is lehet nagy, mert kiemelkedik a tömegből méltóságával, eleganciájával, de ami még fontosabb: ő a történet egyetlen szereplője, aki nemcsak lézeng a cselekményben, hanem elért valamit és a továbbiakban is el akar érni valamit. Törekvő karakter, ritka személyiségtípus az elveszett generáció hősei között. Mindazonáltal a módszerei hibásak, mivel rákényszerül arra, hogy alkalmazkodjon kora társadalmi viszonyaihoz. Neki nem azért van szüksége vagyonra és misztikummal ötvözött személyiségre, hogy valakin bosszút álljon, megbüntessen, vagy valamit visszavegyen - a pénz nem eszköz, a pénz szinte egyenlő a beteljesülő szerelemmel, ő kizárólag a vagyona felmutatásával szerezheti meg álmai nőjét. Azonban mielőtt piedesztálra emelnénk, vegyük észre azt a már-már tárgyiasító attitűdöt, amivel Daisyt szemléli spoiler. Azt mondja Nicknek, ha Daisy szerette is valaha, akár egy pillanatra Tomot, az az ő magánügye volt. Ezzel függetleníti a nagy szerelemtől, a más szférákból származó szenvedélytől a szeretett nőt, és egyúttal bizony csúnyán le is kezeli őt...
A nagy Gatsby tehát egy olyan világban nőtt naggyá, amiben minimum kétes dicsőség kiemelkedőnek lenni, de így lehet a legkönnyebben regényhőssé válni.

A nagy Gatsby gyönyörű regény. Rendkívül szélsőséges tónusok között ingázik szinte folyamatosan, anélkül, hogy egy pillanatra is megszédítené az olvasóját. Az ábrázolt miliő szép, esztétikus, vonzó és izgalmas, romantikus, és mégis velejéig romlott, alávaló - hősei valójában antihősök, akik mégis példaképekké válhatnak. Fitzgerald pedig most is feltár magából egy darabot, hisz a Vándorünnepben olvasott hemingwayi megfigyelések után az ember nem tudja elkergetni a gondolatot, miszerint az író szíve ott dobog Jay Gatsby-ben és Nick Carraway-ben is. Utóbbi ő maga a külvilág számára, előbbi az az ideál, amilyenné válni szeretne, hiába van tisztában azzal, hogy a szerep kétes. Képzeljétek el ezt a fickót, ahogy a húszas évek végének Párizsában elmegy inni Hemingway társaságával, majd pár szó és egy-két pohár után letargiába, szinte kómába zuhan... Esélye sincs átélni a partit, hisz nem bírja az alkoholt. Másnap mégis újra ott van a többiekkel, jól akarja érezni magát. És miközben végignéz önmagukon, talán mindenkinél jobban felismeri szánalmas oldalukat, tehetetlenségüket, de azért mégiscsak szeretne nagy lenni közöttük...

*Árnyaljuk a képet: ez egyúttal társadalomkritika és már-már népmesei elem is, amiben a semmiből jött vagyontalan hősnek le kell küzdenie a királylányt tőle elválasztó rangbéli különbségeket.

# data[].attributes.attachment_link.title
A nagy Gatsby · F. Scott Fitzgerald · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 1690 Ft · Azt mondod, hogy a múltat nem lehet újra élni? Miért ne lehetne? Jay Gatsby, a titokzatos milliomos felemelkedésének, tündöklésének és bukásának története nemcsak a dekadens és túlhabzó „dzsesszkorszakot", a húszas éveket jeleníti meg művészi tökéllyel, hanem az amerikai mitológia, „az amerikai álom" olyan örök témáit is, mint ambíció, pénz és hatalom bűvölete, a lehetetlen megkísértése és az újrakezdés lehetősége.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az ​Ulysses, mint maga a szerző mondja: minden. Tragédia, regény, szatíra, komédia, eposz, filozófia. Szintézis. Az egész világ a maga rendezett rendszertelenségében, vagy rendszertelen rendezettségében, felbontva, összefoltozva, ahogy egy hétköznapi ember agyán átcsurog; felidéz átélt, olvasott, hallott gondolatokat és képzeteket, aztán eltűnik, de nem nyomtalanul, mert újra feltűnik, mint szín vagy részlet, vagy ha szín és részlet volt, mint mozgató erő vagy központi probléma. (Hamvas Béla, 1930)

Joyce-nak az egész világon igen nagy tekintélye volt, mint sok mindenkinek, akit senki sem ért meg, de senki sem meri bevallani. Ha valaki intellektuális körökben megkockáztatta kifogásait, lenéző mosolyok fogadták. Most már meghalt; halottakról vagy jót, vagy semmit. Most már talán sohasem szabad bevallani, hogy blöff volt az egész. (Szerb Antal, 1941)

Noha Joyce megszállottja a reklám-közhelyekből, handlékból és szirupos érzelgésből összeragadt Dublin városának,... ( tovább)

Eredeti mű
!
8 tag · 19 karc · Utolsó karc: 2020. június 16., 14:39 · Bővebben

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Az Ulysses, mint maga a szerző mondja: minden. Tragédia, regény, szatíra, komédia, eposz, filozófia. Szintézis. Az egész világ a maga rendezett rendszertelenségében, vagy rendszertelen rendezettségében, felbontva, összefoltozva, ahogy egy hétköznapi ember agyán átcsurog; felidéz átélt, olvasott, hallott gondolatokat és képzeteket, aztán eltűnik, de nem nyomtalanul, mert újra feltűnik, mint szín vagy részlet, vagy ha szín és részlet volt, mint mozgató erő vagy központi probléma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az ​angol partoknál fanatikus muzulmán terroristák felrobbantanak egy utasszállító óriásgépet. Két utas azonban túléli a hatalmas zuhanást: Gibreel Farishta, a főleg vallásos témájú filmekben játszó indiai filmcsillag és Saladin Chamcha, az indiai származású, de brit állampolgárrá lett színész. A halálközeli élmény, a túlvilág evilágra pillantása nem múlik el nyomtalanul. Az istenkereső, de hitét vesztett, nőcsábász Gibreel Farishtának, aki egy angol hegymászónő iránt érzett olthatatlan szerelmét csillapítani indul a ködös Albionba, víziói támadnak. Félálom-félébren ő a Mohamed prófétának a Koránt közvetítő Gábriel arkangyal. Ő közvetíti Baal, a pamfletköltő sorsát a Mohamedet gúnyoló versektől a Mohamed feleségeinek nevét viselő kurvákat foglalkoztató bordélyházban való bujkálásig. Ő a kis indiai falu teljes lakosságát Mekkába gyalog zarándokoltató zavarodott nő állítólagos angyali szeretője. Ő a forradalmat csiholó szűk tudatú, hatalomszomjas Imám akaratának eszköze. Ő a London... ( tovább)

Eredeti mű
> !

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Az angol partoknál fanatikus muzulmán terroristák felrobbantanak egy utasszállító óriásgépet. Két utas azonban túléli a hatalmas zuhanást: Gibreel Farishta, a főleg vallásos témájú filmekben játszó indiai filmcsillag és Saladin Chamcha, az indiai származású, de brit állampolgárrá lett színész. A halálközeli élmény, a túlvilág evilágra pillantása nem múlik el nyomtalanul.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Egyre kínosabb és vállalhatatlanabb adósságaim közül most Vonnegutot próbáltam törleszteni. Magam sem tudom, miért, de jó ideig próbáltam elkerülni ezt a regényt, és egy kevésbé híres, esetleg az olvasók által nem ennyire megbecsült művét szerettem volna abszolválni elsőnek - azonban Az ötös számú vágóhíd még prekoncepciók és előérzetek terén is valami misztikus hatást gyakorolt rám, legalábbis amikor megláttam a polcon, nem tudtam ellenállni a kísértésnek. spoiler
Olvasás közben azonban megbosszulta magát az olcsó kiadvány: nagyon jól jött volna egy szerkesztői utószó, egy kis kiegészítő esszé, mert be kell vallanom, nem biztos, hogy teljes mértékben felfogtam a szerző gondolatait.

A történet értékét és lényegét apró darabokra törve látom és értem, egészében nézve viszont nem igazán: mármint, nem jöttem rá, mitől lett ez a könyv a valaha írt 100. legjobb tudományos-fantasztikus regény, miközben alapvetően nem is tűnik annak - ennyi erővel tekinthetnénk háborús, életrajzi, mágikus realista műnek is. Ám ez is az egyik értéke: a modern irodalom ékköveként képes műfajokat egybeolvasztva működőképes egészet alkotni, ám mint előbb is írtam, számomra sokkal több örömet okozott az apróságokon való töprengés, mintsem a teljes kép letaglózó ereje. Apróságok alatt értsük például a visszafelé lejátszott háborús filmet, vagy az idő múlásával kapcsolatos tralfamadori példázatot.
Ami a teljes koncepciót illeti, Billy Pilgrim képessége és negyedik dimenziós kalandja bennem azt az érzést keltette, hogy a főhős számára az élet elveszti valódi jelentőségét: véletlenszerű utazásai közben szép lassan szemlélővé, elszenvedővé, egyúttal passzívvá válik. Ilyen állapotban az életről alkotott összes, több ezer éves bölcsességünket kidobhatjuk az ablakon - és ez az érzet csak fokozódik, amikor rájövünk, hogy Vonnegut sosem ír arról, amit beharangozott: Drezda pusztulása a regényében, amit Drezda pusztulásának szentelt, vezérmotívum ugyan, de sosem időzünk felette többet, mint Pilgrim bármelyik másik sorsfordító pillanatánál. Az öreg Edgar Derby kivégzése egy csúcspontot sejtet, de ez a történet sosem válik többé egy anekdotánál. Így tehát levontam a magam következtetését: szomorú és kietlen sors várna az emberre, ha képes volna téren és időn áthágva létezni.

Az ötös számú vágóhíd újfent egy olyan olvasmány lett, aminek az irodalmi nagyszerűségét, erejét és korszakos mivoltát megéreztem ugyan, de nagy katarzist nem tartogatott a számomra. A javára sokat, a rovására nagyon keveset tudok felhozni, és bár kétségkívül ötcsillagos klasszikus, kiemelkedő esztétikai élményen kívül mást (még) nem igazán adott.

# data[].attributes.attachment_link.title
Az ötös számú vágóhíd · Kurt Vonnegut · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 2118 Ft · A könyv részben az író személyes emlékén alapul; amerikai hadifogolyként Drezdában élte meg a hírhedt 1945. februári bombázást, amelynek során a város nagy része és 150 000 ember elpusztult. Az író sajátos technikája: az idő felbontása és a háromsíkú cselekménybonyolítás magasabb művészi egységbe foglalja a szerteágazó eseményeket.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vigyázat! Cselekményleírást tartalmaz.

Londonnak ​ez a regénye a legnagyobb sikert elért és máig is a legmakulátlanabb alkotása. Főhőse, Buck, a bernáthegyi- és juhászkutya keverék, amelyet az északi aranybányászat megindulásakor száz dollárért eladnak. Befogják szánt húzni, majd több ezer mérföld után három ügyetlen aranyásó veszi meg, s a fáradt eb egy idő után nem hajlandó továbbmenni, amiért kishíján agyonverik. Thorthon, a jártas aranybányász menti meg az életét és Buck nagyon megszereti, egy ízben az életét is megmenti. Thorthon és két társa nagyszerű aranylelőhelyre talál, de az indiánok rajtuk ütnek és megölik őket. Buck erdei bolyongásából hazatérve halva találja gazdáját: bosszút áll az indiánokon, és enged a vadon hívásának, beáll a farkasok közé. A regény mondanivalójának lényege az, hogy az állatok természetéből az ember a legnemesebb és a legrosszabb tulajdonságokat is ki tudja hozni. Az embereken keresztül pedig egy-egy pillantást vethetünk a társadalomra, az alaszkai élet viszontagságaira, amelyek... ( tovább)

Eredeti mű
Tagok ajánlása: >> ! !

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 1912 Ft · Londonnak ez a regénye a legnagyobb sikert elért és máig is a legmakulátlanabb alkotása. Főhőse, Buck, a bernáthegyi- és juhászkutya keverék, amelyet az északi aranybányászat megindulásakor száz dollárért eladnak.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2540-ben ​a Boldogságra való puszta törekvés immár kevés, ha egyszer már az Életnél is több, a holtig tartó ifjúság elidegeníthetetlen joga is mindenkinek megadatott. Ki bánja, ha közben a Szabadság és Egyenlőség hiú eszméi s megannyi más kacat - művészet, hit, az önmagáért való tudás - mind oda került, ahová való: a történelem szemétdombjára! Mert aki mást, úgymond, többet akar - Istent, költészetet, jóságot, szabadságot, olykor a magány csendjét vagy épp a bűn katarzisát -, az nem akar mást, mind a boldogtalanságot.
Az efféle Vadembernek a Világellenőrök jóindulatú bölcsességgel kormányzott világállamában nincs helye. Jobban teszi hát, ha a földgolyó egy távoli zugába húzódva a sötét múlt kínjaival sanyargatja magát: ínséggel, betegséggel, hideggel, forrósággal, gyötrő szenvedéssel és gyilkos szenvedéllyel. Netán egy Shakespeare nevű, rég halott rajongó összegyűjtött műveinek forgatásával. Vagy Huxley olvasásával - mondjuk egy Szép új világ című... ( tovább)

Eredeti mű
>!

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 2790 Ft · 2540-ben a Boldogságra való puszta törekvés immár kevés, ha egyszer már az Életnél is több, a holtig tartó ifjúság elidegeníthetetlen joga is mindenkinek megadatott. Ki bánja, ha közben a Szabadság és Egyenlőség hiú eszméi s megannyi más kacat - művészet, hit, az önmagáért való tudás - mind oda került, ahová való: a történelem szemétdombjára!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kalapot emelek azok előtt, akik egyszer sem sírják el magukat olvasás közben! Az Egerek és emberek nek nemhogy méltó helye lenne a kötelező irodalmak között (sokkal inkább, mint pár mostanság feldobott újabb darabnak), de egyenesen hiba, hogy nem olvastatjuk el legalább egyszer a tizenéves korosztállyal, mondjuk valamelyik számukra idegen és értelmetlen klasszikus helyett. Az egyszerű történet önmagában és a sorok mögé nézve is rengeteg értelmezési lehetőséggel bír, illetve az egész írás GYÖNYÖRŰ - csak az első oldalt felütve: túlzás nélkül a valaha papírra vetett legszebb természetképek jelennek meg a lapjain!

Ami az egészben a legszívszaggatóbb, az George és Lennie harca a világgal, illetve saját magukkal. Lennie nem egyszerűen értelmi fogyatékos, valójában egy gyermek lelke lakik benne - ahogyan azt Slim is megállapítja -, annak minden ártatlanságával és kiszámíthatatlanságával. Fizikai ereje és fejletlen realitásérzéke veszélyforrássá teszi őt - ez hű barátja, George keresztje, aki Lennie mellett lehorgonyozva tudja életben tartani nagy álmát, a függetlenségre való törekvését, a saját birtok megszerzésének vágyát. Ők ketten, bár párt alkotnak, elidegenednek a külvilágtól, rossz és jó értelemben is: óvatos távolságtartásuk, önként vállalt kitaszítottságuk miatt lelküket nem borítja el a normális életben felhalmozódó hordalék. George, bár a józan ész és a realitás enyhén megkeseredett, fáradt képviselője a történetben, megmarad nagy álmodozónak, tiszta szívű embernek. Össze se lehet őt hasonlítani a bűntudattal és haszontalansággal küszködő Candyvel, vagy a fekete emberek kényszerített büszkeségével megvert Crooks-szal. Nem is beszélve a farm többi férfijéről, akiket a különc vándorok éppen csak ki tudnak mozdítani a mindennapok szürke medréből.

A nyilvánvalón túl azt is érdemes végiggondolni, mennyi mindenről szól még pluszban a regény: a gazdasági világválság közepette egy csomó boldogtalan, kiüresedett ember bóklászik a színen - Curly komplexusos, a felesége temeti az álmait, a dolgozók azért melóznak, hogy a bérüket elverjék a városban, majd kezdjék elölről a műszakot. Kilátások nincsenek, az élet unalmas, a környezet alkalmatlan arra, hogy bármiféle ambíció valóra váljon - pedig főhőseink nem vágynak nagy dolgokra, főleg nem megváltásra spoiler. Éles kritika ez a világunkról, ami maga alá temeti az emberi jóságot, bezárja a szíveket, gátakat és konfliktusokat teremt, és főleg halálra ítéli azokat, akik nem tudnak ellenállni a farkastörvényeknek. Szép, szomorú és kegyetlen, viszont nem közhelyes klasszikus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Egerek és emberek · John Steinbeck · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 1766 Ft · A kaliforniai Soledad közelében furcsa párt tesz le az autóbusz: George alacsony és fürge észjárású, társa, Lennie lomha, nehézfejű óriás. Egy közeli tanyára tartanak, munkát keresnek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Örökérvényű, időtlen klasszikus, ami a mai napig lehengerlő erővel hat. Megdöbbentő, hogy önéletrajzi vonatkozása is van, a szerző veteránkórházi munkatapasztalatain alapul, és egy időben még be is tiltották az Egyesült Államokban.
Egyrészt a teljes kiszolgáltatottság regénye, amihez nem kell még elnyomó diktatúra sem, bárhol, bármikor, bárkivel megtörténhet, hiszen a pokoli birodalom élén nem egy teljhatalmú, tévedhetetlen állami vezető áll, hanem csupán a babamosolyú Főnéni, az elmeosztály főnővére. Mégis szinte érezzük, ahogy gerincünket recsegve roppantja ketté a könyörtelen kórházi gépezet, szabad akaratunk megsemmisül, és személyiségünk utolsó morzsáit is eltakarítják lelkünk legmélyebb titkaiban vájkáló steril kesztyűbe bújtatott kezek.
Másrészt az elpusztíthatatlan szabadságvágy, az örök lázadás regénye is, hiszen az az őserő, az a lélekölő korlátokkal szembeszálló féktelen vitalitás, amit a főszereplő, McMurphy képvisel, minden zsarnokság legszörnyűbb rémálma.
Zseniális ötlet, hogy Ken Kesey a narrátor szerepét egy félvér indián ápoltra bízta. Tökéletes választás egy természetközeli nép képviselőjének szemszögén keresztül ábrázolni civilizációnk minden emberséget nélkülöző túlkapásait. Különleges elbeszélőnknek köszönhetően erőteljes, egyedi képi világ jeleníti meg a kórházi légkört és környezetet, átélhetjük a hátborzongató imbolygást a tiszta és a zavart tudatállapot között, a baljós események kommentálása során pedig még egyfajta sötét humor is felcsillanni látszik. Harsány, szeretnivalóan szélhámos, megrögzött kártyás főhősünk a narrátor szemében maga a két lábon járó csoda, aki pusztán egyéniségének erejével lelket tud önteni egy kórházi osztálynyi megfélemlített, reményvesztett, meghunyászkodásra kényszerített emberbe.
Száll a kakukk fészkére, ki lesz kakukk vesztére? - csendül a fülünkbe minduntalan a könyv mottója. A forradalmak legnagyobb vesztese gyakran a legelszántabb, legbátrabb szabadságharcos, de a regény végkicsengése mégsem egyértelműen tragikus, a változás visszafordíthatatlan, és sokak számára megnyílnak a jobb élethez vezető kapuk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Száll a kakukk fészkére · Ken Kesey · Könyv

# data[].attributes.attachment_link.description
Árak és vélemények egy helyen! · Legolcsóbb ár: 2735 Ft · A félig indián származású Ken Kesey fellépése az amerikai irodalom színpadán szorosan követte a hatvanas évek elején a beatnemzedék látványos áttörését. Első regénye, a Száll a kakukk fészkére 1962-ben jelent meg, s magyarul is nagy sikert aratott.