# data[].attributes.body
Neliels vītolu dzimtas koks vai liels krūms. Koksne ar valnīšiem. Zari resni, pelēki, klāti ar matiņiem, izpletušies. Pumpuri no zara nedaudz atstāv, strupi, klāti ar matiņiem. Lapas forma no otrādi olveidīgas līdz lancetiskai, mala sīkzobaina, dzīslojums izcilns, gals īsi smails. Lapas blīvi klātas ar matiņiem, tādēļ acīm redzami pelēkzaļas. Atsevišķi krūmi un grupas aug dažādos mitros biotopos, kā arī ceļmalās. Pēc apmatotajiem zariem un lapām diezgan viegli atšķirams no citiem kārkliem. Veido krustojumus ar citām ģints sugām.

# data[].attributes.body
Melnās priedes ir samērā zema auguma ar garām skujām, čiekuri lielāki un gaišāki nekā parastajai priedei. Zari plati izplesti, nereti ar paciliem galiem. Viengadīgie dzinumi kaili. Pumpuri pie pamata plati olveida, ar krasi nosmailotu galu, ar spīdošu sveķu pārklāju. Skujas 8-12 cm  garas, tumši zaļas, cietas, durstīgas, taisnas vai izliekušās.Aug kaļķainās augsnēs vai arī augsnēs, kas veidojušās sadaloties izvirdumiežiem. Saulmīle, izturīgākā no priedēm pret gaisa piesārņojumu. Cieš no dzinumu vēža.

# data[].attributes.body
Liepājā ir smalkākās smiltis Latvijā. Smiltis ir nogulumiezis, kā arī mākslīgs materiāls, ko veido irdens mazu iežu graudiņu maisījums. Smiltis veidojas sabrūkot cietajiem iežiem.. Smilšu krāsa ir atkarīga no minerālu sastāva. Smiltis no tīra kvarca ir baltā krāsā. Nereti smiltis jau dabiski veido kāpas, kas aizsargā citas teritorijas no nevajadzīgas applūšanas.

# data[].attributes.body
Bērzs ir vasarzaļš vienmājas koks, kura slaido stumbru klāj miza jeb tāss, kas daudzām bērza sugām ir baltā krāsā. Bērza lapas ir veselas vai daivainas, ar zobainu malu un izvietotas pamīšus. Bērzi zied reizē ar lapu plaukšanu. No sievišķajiem ziediem veidojas sēklu spurdzes, pašas sēklas ienākas jūlija beigās, augusta sākumā.Bērzi ir ātraudzīgi, gaismas prasīgi, bet izturīgi. Labi aug irdenās, vienmērīgi mitrās un trūdvielām bagātās augsnēs, bet labi panes arī sausas augsnes.

# data[].attributes.body
Daudzgadīgs, vidējs vai liels graudzāļu dzimtas lakstaugs. Augs ar zilganu apsarmi. Sakneņi gari, ložņājoši.Sastopams diezgan bieži, sevišķi gar jūrmalu.Lapu makstis garas, kailas, rievainas, mēlīte īsa, strupa, zobaina. Vārpiņas plēksnes cietas, šauri lancetiskas, gari nosmailotas, galotnē ar matiņiem vai kailas. Augs noderīgs smiltāju nostiprināšanai, jo aug arī kustīgās smiltīs.

# data[].attributes.body
Priedei ir spēcīga sakņu sistēma ar spēcīgām sānsaknēm. Priede spēj nostiprināties un augt smilšainās kāpās un nogāzēs. Priedes lapas ir skujas. Tās saaugušas pa divām  kopā. Skujas kokam saglabājas 2-3 gadus un nomainās pakāpeniski.Caur skuju nelielo virsmu iztvaiko nedaudz ūdens, tāpēc priedes ir sausumizturīgas. Priedes ir saulmīļi un necieš apēnojumu.Priežu skujas uztver putekļus un izdala īpašas vielas, kas iznīcina mikroorganismus, tāpēc pastaigas priežu mežā ir ļoti ieteicamas.