# data[].attributes.body
כותב המאמר ארנון והכותב השני גור מותרדים במצב האנגלית המתרחש במוסדות הלימוד של מדינתינו. השאלה הנובעת מכך היא האם לימוד האנגלית במוסדות הציבוריים מועצם מדי עד כדי כך שהוא מקטין את העברית או לא מקבל מספיק חשיבות שהשפה הזאת צריכה? ארנון חושב שנותנים יותר מדי חשיבות לשפה האנגלית וצריך לתת יותר מקום לעברית. אך גור חושב שצריך ללמד יותר אנגלית ולא אותן שפות שוות בבתי הספר. אפשר להסתכל על דבר זה מכמה היבטים מעמד השפה העברית, המוטיבציה של כל אחד מהכותבים והפתרון שכל אחד מה מציע.

# data[].attributes.body
הכותבים אורנן (1986) וגור (1996) דנים בנושא השפה האנגלית במרחב הציבורי. השאלה שבחרתי לעסוק בה בהשוואת מאמריהם היא מהו המקום שיש לתת לאנגלית במרחב הציבורי? לדעת אורנן האנגלית במרחב הציבורי נמצאת בשימוש רב ואין לתת לזה לקרות, אך לדעת גור יש להגביר את השימוש באנגלית במרחב. הנקודות בניהן בחרתי להשוות הן: מוטיבציית הכותב, מעמד העברית, היחס בין אנגלית ועברית, היחס לאנגלית ופתרון הכותב.

# data[].attributes.body
המאמר ''הריצה אחרי האנגלית וקידום המדע'' אורנן  עוסק בהתגברות השפה האנגלית בפעולות האקדמיות שבזמן האחרון פחות נשמעת השפה עברית יותר ויותר כותבים בשפה אנגלית בארץ.והמאמר ''עברי ,דברי אנגלית'' גור עוסק יש יותר רצון להפוך את השפה אנגלית במקצועות הלימוד בעוד שיש מתנגדים לכך.
שני המאמרים דנים בשאלה מה הצדדים אומרים על  לשלב את השפה האנגלית ?
אורנן טוען שיש צורך לאזן בין הפרסומים בשפה הזרה ובין הפרסומים בעברית אבל עדיין יש צורך המטרה בדגש היא העברית עיקר הפעולות שיעשו בשפה העברית לעומת זאת גור סובר שיש לצמצם במיעוט האנגלית ויש צורך לשים חשיבות על השפה העברית.
המטרות במאמרים הם שונות, צורת הבעה למשל: מאמר גור מציג תוכנית ודן לגביה בעוד שבמאמר אורנן יש כללי ודעת מתנגדים ובעד, המוקד בקהל היעד הוא שונה אורנן עוסק בסטודנטים בעוד שגור עוסק בתלמידים, ופתרון הבעיה שונה

# data[].attributes.body
אנו עוסקים בשפה האנגלית בקרב האוכלוסיה בישראל על פי שני הכותבים עוזי אורנן ומיקי גור. מהו המקום שיש לתת לשפה האנגלית במרחב הציבורי?, לדעת גור, יש ללמדה כבר בגיל הרך והיא אכן חשובה ולדעת  אורנן, השפה האנגלית מעכבת את המדע בארץ. אפשר להתבונן בנושא זה מכמה היבטים שונים: המוטיבציה של כל אחד מן הכותבים, מעמד העברית, היחס בין האנגלית והעברית והפתרון המוצע של כל אחד מן הכותבים. אז לפי אורנן, יש לשלב את האנגלית והעברית במרחב הציבורי ולפי גור יש לחזק אותה.

# data[].attributes.body
השפה האנגלית משפיעה רבות על ההתנהלות היום יומית ועל מוסדות הלימוד בארץ ישראל אך האם היא משפיעה לרעה או לטובה? אורנן (1986), דרוש איזון בין שימוש בשפה האנגלית לשפה העברית אף שיש הטוענים ששימוש מוגבר באנגלית יכול לתרום להתפתחותם ולעזור לתלמידים הצעירים השפה העברית יכולה להישכח.  גור (1996) את השפה האנגלית חייב לפתח וללמד במיוחד לדור הצעיר, מאחר שיכולות קליטת השפה שלהם גבוהות יותר.

# data[].attributes.body
במדינת ישראל מתחולל מאבק בין עברית לאנגלית. אורנן (1986), חושש שהמעבר האקדמי מעברית לאנגלית פוגע בהתפתחות של ארץ ישראל וגם במעמד השפה העברית עצמה, אף על פי שיש יתרון בשימוש באנגלית כפתח לאקדמיה בחו"ל. בניגוד אליו, גור (1996), מפציר ללימוד מוגבר של השפה האנגלית, הכלל-עולמית. הוא מוסיף שלימוד זה לא יפגע בשפת האם, העברית.

# data[].attributes.headline
רבקה אביגדור

# data[].attributes.subject
רבקה אביגדור

# data[].attributes.body
לפי הכותבים אורנן (1986) וגור (1996), קיים מצב של שימוש בשפה האנגלית במערכות החינוך בישראל. במאמר הבא נענה על השאלה: האם לימוד השפה האנגלית והשימוש בה בבתי הספר ובאקדמיות בישראל מקדם את החברה הישראלית? לדעת ארנון, לימוד השפה האנגלית והשימוש בה לא רק לא מקדם את החברה הישראלית, הוא אפילו מעכב אותו. לעומתו, גור חושב שלימוד השפה האנגלית  כבר מגיל צעיר הוא הכרחי מכיוון שהאנגלית היא שפה בין לאומית שפותחת לנו אפשרות להתקדם בעולם כולו. במאמר הבא נשווה את דעתם של הכותבים דרך הנקודות הבאות: מעמד העברית בארץ, היחס בין האנגלית לעברית, היחס לאנגלית והפתרון המוצע של כל אחד מהכותבים.

# data[].attributes.body
לבעיה הנובעת מן שני הטקסטים יש פתרונות שונים משני הכותבים: לפי אורנן (1986), הפתרון המוצע לאנגלית במוסדות החינוך הוא שילוב של השפה האנגלית והשפה העברית כדי להנחיל את המדע גם באוכלוסיה בארץ הלא יודעת אנגלית וגם כדי להשתמש במדע שלנו במדינות אחרות אך לפי גור (1996), יש לחזק את האנגלית במיוחד בגיל הרך, בקרב ילדים כדי להנחיל את השפה האנגלית כבר בגיל מוקדם שתעזור להם בהמשך וגם תעזור למעמד המדינה.

# data[].attributes.body
כל אחד מן הכותבים מציע פתרון אחר לדוגמה: הפתרון שאורנן (1986) מציע הוא לקיים איזון בין הפרסומים שבשפה האנגלית לפירסומים של השפה העברית, כדי לא לעכב את המדע בארץ ולקרב את הקהל הצעיר לאקדמיות. לעומת זאת, הפתרון שגור (1996) מציע הוא להכניס את השפה האנגלית יותר מוקדם לילדים הקטנים, כך לגרום לשפה שהיא שפת על לצמוח עוד בחברה הישראלית ולגרום לנו להתפתח ולהצליח.

# data[].attributes.body
גור (1996) טוען שהאנגלית, בתור שפה בין־לאומית, חשובה ללא הכר בשביל שגשוגה של מדינת ישראל ומעמדה התרבותי בעולם - היא חשובה בכל התחומים, ממדע וטכנולוגיה ועד תקשורת ותיירות. הוא אומר שכדי לקדם את דור העתיד צריך לתגבר את לימודי האנגלית בארץ. אורנן (1986) מסכים איתו שהשפה האנגלית חשובה בשביל יחסי החוץ של מדינת ישראל, אך צריך לדאוג שהיא לא תיקח את מקומה של העברית.

# data[].attributes.body
הפתרון לשאלה המוצע על ידי אורנן (1986) הוא שילוב של אנגלית ועברית. הוא טוען כי דרוש איזון בין השימוש בשפה האנגלית לשימוש בשפה העברית, הוא מציע לתת מקום לשפה האנגלית, אך שהשפה המרכזית והשפה שבה כותבים ומפרסמים תהיה עברית ובעקבות כך הסטודנטים הצעירים ילמדו טוב יותר ורמתם המדעית תהיה גבוהה יותר. בניגוד לכך גור (1996) מציע לתת מקום רב לשפה האנגלית ולהגביר את השימוש בה בבתי הספר ובגיל הרך כך שהתלמידים והילדים ידעו אותה בצורה שוטפת.

# data[].attributes.body
אורנן טוען שהשפה האנגלית נשמעת יותר ויותר, בין אם זה בספרים, כתבי עת ואף המחקרים הנכתבים בנושא השפה העברית מרבים להיכתב בשפה האנגלית. מורים באוניברסיטאות מכוונים את הסטודנטים לכתוב באנגלית מהסיבה שלפי טענתם זה יעזור להם בעולם האקדמי אך הכתיבה בשפה האנגלית אינה תשנה את תוכן הכתיבה לטובה ועדיף לרוב להמשיך להשתמש בשפת המקור- העברית. גור טוען שהוספת האנגלית לשיעורים הפשוטים דווקא תסייע לדור הצעיר בעתיד האקדמי מאחר ששפה זו היא שפה בין-לאומית ויש ללמוד אותה כבר מהגיל הרך.

# data[].attributes.body
בעקבות השימוש ההולך וגובר בשפה האנגלית באקדמיה ובבתי הספר, הכותבים עונים על השאלה מהו המקום שיש לתת לאנגלית במרחב הציבורי. אורנן (1986) טוען שיש לאזן בין הפרסומים בשפה האנגלית לפרסומים בעברית באוניברסיטאות כיוון שכאשר יש שימוש רב בשפה האנגלית במחקר, זה מעכב את התקדמותו בכך שהוא מונע מהרמה המדעית של הסטודנטים הצעירים להיות גבוהה יותר. אך גור (1996) טוען כי יש להגביר את השימוש בשפה האנגלית ולתת לה יותר מקום בבתי הספר וכך התלמידים והילדים ידעו אותה בצורה שוטפת.

# data[].attributes.body
לסיכום, אורנן (1986) טוען שצריך לאזן בין פרסום מאמרים בעברית לאנגלית, כדי למשוך קהל יעד צעיר יותר לאדמיות. וגור (1996) טוען שצריך לשלב יותר את השפה האנגלית, כדי שנוכל להתפתח כחברה. הם הסבירו את טענותם בהיבטים שחקרו כמו היחס בין האנגלית לעברית, היחס לאנגלית והפתרון המוצע. אורנן (1986) חזר בתשובה לשאלה שיש די והותר שילוב של אנגלית במוסדות הציבוריים וצריך לתת יותר מקום לעברית. לעומת זאת, גור (1996) חזר בתשובה לשאלה שיש פחות שילוב של אנגלית ויש יותר לשלב אותה בבתי הספר ולהוסיף שעות לימוד של השפה האנגלית.