# data[].attributes.body
1.      Hvordan observeres familien? Konkrete eksempler

-        De bliver filmet.

-        Klippende blev gennemset af to eksperter.

2.      Hvordan anvendes observationerne?

-        De får tilbagemelding, hvor de selv ser klippende, og råd omkring hvad de kan gøre anderledes.

-        De tager rådene til sig, og bruger dem næste dag.

-        De får tilbagemelding igen, hvor de bliver anerkendt på at de har taget rådene til sig og ændret deres dårlige vaner og ændret hverdagen til at være mere stabil, struktureret og tryg.

3.      Hvordan syntes i at metoden virker?

-        John mener, nødvendigheden for at det bliver vist på video er ikke altid nødvendigt når man er åben for forandringer.

-        Vi syntes at det er en rigtig fin metode, hvis ressourcerne er der til det.

-        Metoden virker super godt i denne film.

4.      Se slide 7-10 beskriv observationer i forhold til de 4 punkter.

-        Inden de får den første tilbagemelding og råd, følges barnets initiativer lidt for meget, alt hvad Anna siger ender også med at ske. – efter de får tilbagemelding og råd følges barnets initiativer mindre, i stedet bliver barnet inddraget i dagligdagen så barnet får et samspil og indblik i dagligdagen med familien. Efter dette sker ser man en stor ændring i barnets adfærd.

-        Inden de for tilbagemelding med råd, får barnet negativ bekræftelse, netop fordi forældrene bruger meget tid på at prøve at få hende til at gøre det de vil have, men til sidst overgiver de sig og lader hende kører hendes eget show. – efter tilbagemelding, er der tale om positiv bekræftelse af barnet, forældrene tager styringen og holder fast, barnet overgiver sig og hjælper til i familien, og bliver derved en del af fællesskabet og samspillet i familien.

-        Inden tilbagemeldingen og råd, bliver der ikke sat ord på der får barnet bare et ”nej”, her vælger de voksne at diskutere med barnet, og stille barnet ja/nej spørgsmål. – efter tilbagemelding og råd, der begynder de at sætte flere ord på hvorfor de ikke syntes at hun skal ud, og hvad hun ellers kan gøre.

-        Inden tilbagemelding og råd, forældrene laver mange fejl ved at de lader barnet overtage styringen og vælge hvad det vil og ikke vil og derved bliver det på barnets præmisser som barnet ikke selv kan styre. – efter tilbagemelding og råd, her kommer der struktur på dagen med hyggestunder hvor hele familien er sammen og alle bliver inddraget. Hele familien får en fællesskabfølelse.

John, Allan H, Gitte, Emma og Helena

# data[].attributes.body
Spørgsmål 2.
De observeres gennem et kamera.

Spørgsmål 3.
De andvendes til at give forældrene redskaber til at gå fra ikke-positiv bekræftelse til at blive positiv bekræftende.

F.eks. Da Anna vil udenfor, ser man først, hvordan hun skaber sig i xx antal minutter, men her giver eksperterne forældrene råd til, hvordan, de skal være mere bestemte i deres tilgang til Anna.
Eller under morgenmaden, får de metoder til, hvordan de kan være mere konkrete, at Anna SKAL komme op og sidde ved bordet, i stedet for at give hende valgmuligheder.

Spørgsmål 4.
Vi synes at det virker super godt, forældrene for bedre syn på deres fejl og ser, hvordan situationerne ser ud udefra. Ligesom man kan se fejlene på de første videoer, kan man også se, hvilke ting, der fungere super godt.

Spørgsmål 5.
Slide 1:
De følger barnets følelses initiativer, ved at give efter for Anna, når hun beder om kakao eller vil udenfor - men dette er ikke, hvad familien har brug for.

Slide 2:
De bekræfter og anerkender Anna, efter episoden, hvor hun vil ud, men i stedet kommer ind i køkkenet og hjælper med at skære grøntsager. Det er så positivt bekræftende, at Anna får lyst til at dække bord.
I puttesituationen med far og Anna, er det en ikke positiv bekræftende situation, da far gentagende gange bukker under for at Anna vil have mor. Men det ender lykkeligt.

Slide 3:
Forældrene og Annas initiativer ændre sig positivt, i form af, at der er kommet mere struktur på deres hverdag og der er blevet sat nogle faste rammer.

Slide 4:
Til at starte med, ser man ikke rigtig noget dialog mellem forældrene, hvilket giver ulighed i hverdagen. Efter eksperternes besøg, er faren mere deltagende i opdragelsen.

Allan, Simone og Stine

# data[].attributes.body
Observation + Eksempler:
De observer igennem video, og på den måde som de handler i de forskellige situationer.

Eksempel:
Pigen vil altid gerne ud når de er hjemme, hun starter med at smide pigen op på værelset, men til sidst overgiver moren sig fordi hun ikke vil høre på alt larmen.

Eksempel:
Moren er tjener for sin pige konstant og er altid på overarbejde og det bliver hun stresset af.

Anvendelse af observationerne:
Eksperterne filmer familien over kort tid, og kan se at der er problemer i familien, så eksperterne fortæller gode råd som familien skal indrage i deres hverdag for at se om det kan hjælpe.

Metoder virker?:
Metoden angående pigen der gerne vil ud virker super godt, for normalt bliver hun sendt op på værelset, men ender alligevel udenfor, men det klip vi ser hvor hun gerne vil ud igen, holder hun selv op med at græde og finder hurtigt ud af at det egentlig er meget sjovt at lave mad med moren i stedet for.

Metoden angående moren som leger tjener, virker også super godt da hun nemt får pigen til at hjælpe til og selv får lov til at tage sin mad og drikkevare, og på den måde virker det godt da pigen stille og roligt finder ud af at det ikke er så slemt at sidde og spise sammen med familien.

Slide 1:
De følger barnets følelse initiativer, ved at lade pigen komme udenfor, selv om det ikke helt er det rigtige at gøre.

Slide 2:
Moren anerkender pigen ved at sige at hun er god til at dække bord og sætte maden på bordet.

Slide 3:
Moren og faren har sat nogle faste rammer, så der er blevet mere positiv struktur for familien.

Slide 4:
i starten lader de barnet styre alt hvad hun skal selv, hvorimod i slutningen tager forældrene over og sætter struktur for barnet, så de laver tingene sammen og får inddraget hele familien.

Emil og Kasper

# data[].attributes.body
1.Hvordan observere familien?  Konkrete eksempler

De filmer det og de viser videoer til familien.

2.Hvordan anvendes observationerne?

Det bliver vist videoer til forældre, på det der skal ændres. Så eksperterne kan vise hvad forældrene gør forkert. Eksperterne går situationerne igennem, og fortæller forældrene hvad de i stedet kan gøre.

3.Hvordan synes I, metoden virker? og fortæller dem hvad de i stedet kan gøre.

Metoden fungerer rigtig godt, og det ser vi også på resultaterne. De kunne godt have hjulpet faren mere

Datteren spørger om faren kan synge en sang for hende, men det er hende der ender med at synge for ham, og det inkluderer ham ikke rigtigt i mit hoved. LSG.

fx: Eksperterne kunne tage forældre nogle hjælpemidler fordi han er blind. Han synes det er svært for ham når han ikke kan læse, og det er en kamp for ham.

Hendes far er ikke med at danne og udvikler Anna.

4.Se slide 7-10. Beskriv observationerne i forhold til de 4 punkter.

1. Anna er igang med at spise, mor vil gerne har Anna ikke spise boller. Mor ved hun ikke kan spise noget til aftensmad. Mor følge barnets initiativ.

2. Anna har dækket bord og hendes faster kommer ind. Anna siger at det er hende der har dækket bord og hendes fæster siger hvor er du god og hun anerkender hende og roser hende.

Da de sidder og spiser morgenmad for hun ros for hun sidder pænt så hun fokser på ved hun kan finder ud fer istedet for at fokuser på det negativer.

1. Anna og mor er i gang med at købe ind og moren finder broccoli og anna siger ad, så siger moren har du smagt det. anna svar nej og ser må jeg se.

2. i starten er der ikke så meget dialog mellem deres forældrene,men så efter eksperternes har været der på besøg, bliver faren meget deltagende i opdragelse.

lavet Zahreddin, Lukas,  Amalie og Anita

# data[].attributes.body
2.Hvordan observeres familien?  Konkrete eksempler

Indirekte observation. Med video. Eksperterne ser videoer og så kommer de med

Tilbagemeldinger, når de mødes med familien.

3.Hvordan anvendes observationerne?

Eksperterne bruger dem til at vise forældrene hvad deres udfordringer er og hvad de skal

gøre for at det kan blive bedre. Det er nemmere for eksperterne at vise forældrene hvad deres udfordringer er, når de kan vise det på video. Altså se det visuel.

4.Hvordan synes I, metoden virker?

Den er god, jo mere de bruger den, jo bedre bliver det. Den er med til at give forældrene

mere overskud, og give dem gode råd til hvordan det kan blive bedre. Forældrene får ros fra eksperterne og det giver dem mod til at fortsætte.

5.Se slide 7-10. Beskriv observationerne i forhold til de 4 punkter.

1. Følge barnets initiativ – der handler om at se og erkende initiativerne, både handleinitiativer (gør), følelsesinitiativer (føler) og verbale initiativer (siger).

Vi har taget udgangspunkt i før konsulenterne har været i hjemmet.
De følger barnets initiativer, men det er ikke det, som barnet har brug for. Hun søger sine forældres grænser, hver gang hun “slipper afsted” med noget. De siger ét, men gør noget andet.

2. Positivt bekræfte barnets initiativ – der    handler om at anerkende initiativerne og give saft og kraft til dem. --> Ikke-positiv bekræftelse er: Ingen eller Negativ.

De bekræfter ikke barnet positiv. De begrænser hende i hendes udvikling, initiativer og kompetencer. Når Anna ikke får anerkendelse og ros, mister hun troen på sig selv og kan derfor heller ikke udvikle sig.

3. Benævne egne og barnets initiativer – der handler om at sætte ord på, give ord, og hermed hjælpe med at strukturere samspillet. Samt omverden og forventninger.

Der er ingen struktur, det er det der skaber et ka

os i hjemmet. Anna har brug for klare rammer og struktur og ikke forældre der selv er usikre, svæver og bare giver op.

Forældrene sætter forventninger til Anna, som hun ikke selv har kendskab til. Når de lader Anna prøve selv, forventer de også at hun gør det til punkt og prikke, uden fejltrin.

4. Turtagning – der handler om dialog i samspillet - at være både givende og modtagende i samspillet

Det er Anna der bestemmer det meste, hun bestemmer hvad mor og far skal og hvad de

må. Hun sætter dagsordenen for hjemmet. Det er vigtigt, at forældrene lærer Anna at det ikke hele tiden er hende der sætter dagsordenen. Her skal forældrene være tydeligere i deres kropssprog og når de taler, så Anna ikke er i tvivl om hvad de mener. Specielt faderen er ikke tydelig på nogen måde i hans væremåde. Han viser ikke at han er lederen, men bukker under, og det gør at hun faktisk ikke gider sin far.

Lone, Natalie, Anne, Kathrine