# data[].attributes.attachment_link.title
Quick Developing Camera - 1948 | Movietone Moment | 9 September 16

# data[].attributes.headline
פרחים מיובשים

# data[].attributes.subject
פרחים מיובשים

# data[].attributes.body
שנה: 2020
תקופה אליה מפנה: סוף המאה ה-19 וראשית שנות ה-20.

בתקופה זו נהוג היה לשלוח גלויות מארץ ישראל בצירוף פרחים מיובשים הנפוצים בחבל. ייבוש הפרחים, סיווגם, קטלוגם וגם שליחתם, כולם היו חלק מפעולות התנועה הציונית.

למידע נוסף, סרקו את הקוד:

# data[].attributes.body
שנה: 1990
תקופה אליה מפנה: הכד עשוי להתייחס לתקופות שונות, אך אם נדקדק במראהו ונשער לגבי שיטת ההכנה שלו (לכאורה כמובן) אפשר להניח שהוא נעשה באובניים ולא באופן ידני ומכאן לשייך אותו לתקופת הברונזה התיכונה או לתקופות הבאות אחריה. יחד עם זאת הסיכויים הגדולים ביותר הינם שמדובר בחרס מהתקופה הרומית או הביזנטית שכן בתקופה זו ייצור חרס היה תעשייה מפותחת ומרכזית.

# data[].attributes.body
שנה: 2010
תקופה אליה מפנה: ימי הביניים ועד העת החדשה.

סיפורי המעשיות בספר זה מתבססים על סיפורי עם שעברו מפה לאוזן ובשלב כלשהו הועלו על הכתב ולוקטו על ידי אחדים. הספרים בהם מופיעים מעשיות אלה הם למשל: "סיפורי אלף לילה ולילה" שפורסמו לראשונה באירופה ע"י אנטואן גלן המזרחן הצרפתי שמיוחסים לו גם חלק מהסיפורים שלא הופיעו בגרסאות הקדומות של הטקסט. בנוסף, "מעשיות האחים גרים" מהמאה ה-18-19 שנאספו באירופה, בגרמניה בעיקר.

מספר הבחנות חשובות בהקשר זה:
אגדה נחשבת לסיפור שהמאזינים לו מאמינים שהתרחש באמת.
מעשייה נחשבת סיפור בדיוני לא ריאליסטי.

# data[].attributes.headline
אנכרוניזם ⌛️

# data[].attributes.subject
אנכרוניזם ⌛️

# data[].attributes.body
פירוש המילה מיוונית: "כנגד זמן" כלומר ייחוס שגוי של כרונולוגיה לאירוע, תופעה או סוגייה כלשהי.

ישנם שני סוגים של אנכרוניזם:
פרכרוניזם - מתייחס למשהו שהתקיים בעבר אבל מופיע ונוכח בעתיד.
פרוכרוניזם - מתייחס למשהו שעתיד להתקיים אבל מופיע ונוכח בעבר.

# data[].attributes.body
רטרו בלטינית פירושה "אחורה" או "בתקופה האחרונה". מונח זה מתייחס למשהו חדש שאופן העיצוב שלו מבטא סגנון ישן ומחקה אותו. כלומר פריט רטרו הוא פריט עכשווי, שיצורו נעשה באופן תעשייתי ובטכנולוגיות חדישות אך מראהו החיצוני מתייחס ומרמז על תקופה אחרת. השימוש במונח רטרו בימינו הינו נרחב ועשוי להימצא בתחומים כמו אופנה, תרבות, אמנות, עיצוב, מוסיקה ועוד.

# data[].attributes.body
במקור המונח מגיע מתחום היין ומתאר את המשובח שביינות. בשנים האחרונות הוא נמצא בשימוש גובר דווקא בתחום האופנה, הריהוט והרכב ומשמש כזרז מסחרי בכל הנוגע לפריטים מסוימים הזוכים לעדנה מחודשת בשל מעברם מתוית ה'לא רלוונטיים' ו'חסרי השיק' לתוית הוינטג'. פריטי וינטג' הינם פריטים מן העבר, אך לא רחוק מאוד (לרוב מספר עשורים). בדרך כלל מדובר בפריטים אקסלוסיבים שיוצרו ועוצבו על ידי אנשים וחברות ידועות וברמה גבוהה.

# data[].attributes.headline
סרטון של היהודים באים

# data[].attributes.subject
סרטון של היהודים באים

# data[].attributes.body
שנה: 2017
תקופה אליה מפנה: 1947

הסרטון מציג את רגע ההכרזה על ההצבעה באו"ם על הצעת החלוקה ואת הרגעים שקדמו לו בהם נציגי הסוכנות היהודים פעלו להשפיע על נציגי מדינות שיצביעו בעד ההצעה. בסרטון ניתן לראות עיצוב תקופתי של הלבוש והריהוט אך יחד עם זאת נגיעות בלתי קשורות ועכשוויות של מוסיקה למשל.

"היהודים באים" היא סדרה סאטירית זו מוצגים היהודים (בעיקר אישים מוכרים אך לא רק) ותולדותיהם באופן פארודי וביקורתי.
הצפייה מאפשרת הצצה לאופן שבו היוצרים והשחקנים שהינם יהודים בני ההווה תופסים את העבר, מדמיינים אותו וחשים כלפיו. הסצנות מהוות ניסיון לחיקוי ושחזור אירועים מפעם - החל מהתפאורה, דרך הלבוש ועד לצורת הדיבור וההתנהגות של הדמויות. יחד עם זאת, נראה כי אין יומרה להציג את הדברים כפי שהינם בקונצנזוס ובאתוס היהודי-ישראלי אלא לאתגר ולערער עליו.

מתוך אתר "כאן" שבחסותו הסדרה מופקת: "סדרת המערכונים, זוכת פרס האקדמיה, בכיכובם של מוני מושונוב, יעל שרוני, יוסי מרשק, עידו מוסרי, יניב ביטון ושירה נאור. הסדרה שחוזרת לרגעים הגדולים (והקטנים) של העם היהודי, ומעירה לחיים את הדמויות ההיסטוריות החשובות (והפחות חשובות) בתולדות עם ישראל."

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
היהודים באים | עונה 3 - כ"ט בנובמבר

# data[].attributes.headline
תצלום פולארויד

# data[].attributes.subject
תצלום פולארויד

# data[].attributes.body
שנה: 2019
תקופה אליה מפנה: 1923/1947.

מצלמת הפיתוח המיידי הראשונה יוצרה בשנת 1923 ע"י סמואל. אך רק בשנת 1947 יוצרה מצלמת הפיתוח המיידי המסחרית ע"י יצרן עדשות משקפיים בשם אדווין לאנד. חברת פולארויד הייתה הבעלים על הפטנט.

לקריאה על הטרנד המתחדש סביב מצלמות פיתוח מיידי:
https://www.theringer.com/tech/2018/5/15/17342466/instant-print-polaroid-instax-fuji-kodak

סרטון קצר על ההמצאה והממציא:

הפריט:

# data[].attributes.body
שנה: 2020
תקופה אליה מפנה: המאה ה-20.

גלי רדיו יוצרו לראשונה ע"י היינריך הרץ, פיזיקאי גרמני, בשנת 1888. גוליילמו מרקוני האיטלקי שמע על כך ובשנת 1894 בנה משדר ומקלט אלחוטיים שבאמצעות גלי רדיו העבירו ביניהם אותות מצפצפים שמקודדים צופן מורס. בהמשך הסתבר כי ניתן להעביר גם קולות מורכבים יותר ומילים בצורה זו. בשנים הראשונות מכשירים אלה שימשו בעיקר צבאות במלחמת העולם הראשונה והשנייה. עם הזמן ירד הצורך בכך והרדיו הסב את עצמו לשימוש ביתי, עד שהפך לאחד מאמצעי התקשורת המרכזיים ביותר, כזה שיש כמעט בכל בית. תהליך זה קרה במהירות בתחילה בארה"ב שם גילו גם את הערך המסחרי שלו בהפצת פרסומות וגם התפתחה תרבות ענפה של מוסיקה פופולרית בעקבותיו.
שנות ה-30 נחשבות לתור הזהב של הרדיו במהלכן השימוש ברדיו התרחב מאוד לתחומים רבים - דיווחים על אירועי ספורט, תכניות אירוח, דיווחי חדשות, האזנה למוסיקה, הקראת סיפורי מתח, סטנד-אפ ועוד.

# data[].attributes.headline
דרישת שלום מהעבר

# data[].attributes.subject
דרישת שלום מהעבר

# data[].attributes.body
אנשים רבים בימינו מחזיקים בחפצים שמגלמים בתוכם עבר קטן.
נדמה כי זהו ניסיון לאצור את העבר באופן יומיומי, כדי שינכח כל העת בהווה, שלא לומר לעצור את הזמן. כל הפריטים בתערוכה זו הינם "פייק"-עבר, כלומר הם עדות לעבר כלשהו אבל הם לא באמת שייכים לתקופה עליה הם מעידים.

לא תמצאו פה פריטי וינטג', כיוון שהם שייכים למציאות ההיסטורית האמיתית וחווים עדנה מחודשת כפריטים בשימוש ולא כמוצג מוזיאלי. יחד עם זאת, על חלק מהחפצים ניתן לומר כי הם 'רטרו'.

# data[].attributes.headline
פסלון של בן גוריון

# data[].attributes.subject
פסלון של בן גוריון

# data[].attributes.body
שנה: 2018
תקופה אליה מפנה: 1948-1963.

בשנים אלה דוד בן גוריון עמד בראש ממשלת ישראל והנהיג  אותה דרך אתגרים רבים - החל מתקופת הצנע, דרך העלייה הגדולה, פולמוס השילומים ועד למלחמות הרבות שפקדו את הארץ הצעירה.
אפשר לומר שבאופן כללי הוא הקדיש את חייו למען הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל ולמען הגשמת חזון הפועלים. הוא עלה לארץ בגיל צעיר, התגייס ל"גדודים העבריים" שלחמו במלחמת העולם הראשונה לצד הבריטים, היה ממקימי ההסתדרות הכללית ועמד בראש הסוכנות היהודית.