# data[].attributes.body
Gå in på naturskyddsföreningens sida och besvara följande frågor
1. Vad orsakar klimatförändringarna?

2.Vart kommer växthusgaserna ifrån?

3. Beskriv vilka växthusgaser som vi har mest av (globalt)1-3 plats

4. Från vilka brancher kommer utsläppen? gradera 1-3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har hört om det i många år nu. Om att världen riskerar att helt byta skepnad om vi inte begränsar den globala uppvärmningen. Det handlar om dramatiska förändringar där hela förutsättningen till liv på jorden påverkas.

Den största orsaken till de snabba klimatförändringarna är vi människor och våra utsläpp av så kallade växthusgaser. Klimatet har visserligen alltid varierat - men de naturliga förändringarna är både mindre och långsammare än de som pågår nu.

Några av växthusgaserna är vattenånga, koldioxid, metan och lustgas. Den här typen av gaser har egenskaper som gör att de kan absorbera vissa våglängder av den värme som är på väg att lämna jorden. De ökade halterna av växthusgaser gör därmed att en större del av värmen återstrålas tillbaka till jorden - vilket leder till temperaturökningar.
Här kan du läsa mer om hur växthuseffekten fungerar.
Växthusgaserna finns naturligt i atmosfären men när vi till exempel förbränner fossila bränslen och avverkar skog tillför vi extra mycket växthusgaser till atmosfären. Då förstärker vi växthuseffekten.

Så här ser fördelningen mellan olika växthusgaser ut globalt:
Diagrammet är baserat på uppgifter från den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, som kom år 2013.
Utsläppen kommer från flera olika sektorer. El- och värmeproduktion står för tjugofem procent av de globala utsläppen och är därmed den största källan till utsläpp av växthusgaser globalt. Diagrammet nedan visar hur utsläppen är fördelade i världen:

Diagrammet är baserat på uppgifter från den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, som kom år 2013.

Stora utsläppskillnader i världen

Skillnaden mellan olika länders klimatpåverkan är enorm och det finns en stor global ojämnlikhet när det gäller livsstil och klimatpåverkan. Den rikaste tiondelen av världens befolkning orsakar hälften av växthusgasutsläppen. Det mesta kommer från det vi importerar, konsumerar och från våra flygresor - de så kallade konsumtionsbaserade utsläppen.

Samtidigt ansvarar den fattigare hälften av jordens befolkning bara för en tiondel av utsläppen. Klimatfotavtrycket hos de allra rikaste är i snitt 175 gånger högre än hos den fattigaste tiondelen av världsbefolkningen.

Klimatfotavtrycket visar hur stora utsläpp av växthusgaser en människas livsstil orsakar. Här kan du testa din egen klimatpåverkan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har hört om det i många år nu. Om att världen riskerar att helt byta skepnad om vi inte begränsar den globala uppvärmningen. Det handlar om dramatiska förändringar där hela förutsättningen till liv på jorden påverkas. Den största orsaken till de snabba klimatförändringarna är vi människor och våra utsläpp av så kallade växthusgaser.

# data[].attributes.body
Gör testet för att fundera över hur din livsstil påverkar klimatet

1. Titta på resultatet, vad blev det (vad blev störst respektive minst?)

2. Vad är snittet i Sverige, världen?

3. Titta på denna film "Zero impact" 50min
4. Vad tänker du att du kan göra annorlunda?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå till huvudinnehållet

Hej! För tillfället har vi tekniskt strul vid signering av fadderskap för vissa banker. Besök istället gärna fadder.wwf.se om du vill bli fadder.

Beräkna din miljöpåverkan med Klimatkalkylatorn. Vill du veta hur stora växthusgasutsläpp din livsstil orsakar? Testa dig själv i WWFs och SEIs klimatkalkylator - genom att svara på frågor om ditt hushålls boende, resande, matvanor och shopping får du snabbt koll på din miljöpåverkan och vad du kan göra för att minska den.
STARTA TESTET

Hur klimatsmart är du?

Dina val i vardagen spelar stor roll för hur mycket utsläpp du orsakar. Att äta mer vegetariskt, resa mer kollektivt, cykla mer och välja miljömärkt el i hemmet är enkla saker du kan göra för att minska utsläppen. Börja med en klimatsmart vana i taget - det behöver inte vara så svårt!
Testa dig i klimatkalkylatorn

Nyfiken på WWF Magasin

WWF Magasin är Världsnaturfondens medlemstidning som kommer ut med 4 nummer per år. Samtidigt som du får en härlig läsning så bidrar du som stödjande medlem direkt till WWFs naturvårdsarbete, där dina pengar kommer till stor nytta.

För press

Besök vårt pressrum där du hittar pressmeddelanden, debattartiklar, rapporter, pressbilder samt WWFs talespersoner.

Telefon pressjour: 08-54657500
E-mail: press@wwf.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimatkalkylatorn - Beräkna din miljöpåverkan - Världsnaturfonden WWF

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå till huvudinnehållet Hej! För tillfället har vi tekniskt strul vid signering av fadderskap för vissa banker. Besök istället gärna fadder.wwf.se om du vill bli fadder. Beräkna din miljöpåverkan med Klimatkalkylatorn. Vill du veta hur stora växthusgasutsläpp din livsstil orsakar?

# data[].attributes.body
Gamla NP frågor

# data[].attributes.headline
1. Se två filmer om klimatkollaps och klimatförändringar

# data[].attributes.subject
1. Se två filmer om klimatkollaps och klimatförändringar

# data[].attributes.body
Känna till:
Permafrost, Arktis, Antarktis, växthusgaser

Titta på denna film om klimatförändringar

Svara på följande frågor:

Vilka faktorer påverkar klimatet på ett naturligt sätt?

Vilka klimatförändringar orsakas av människan?

Vilka konsekvenser har klimatförändringarna för naturen?

Vilka konsekvenser har klimatförändringarna för samhället?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
mänsklighetens sista dagar : klimatkollaps

# data[].attributes.attachment_link.title
Mänsklighetens sista dagar : Klimatkollaps

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad skulle krävas för att utplåna oss människor? Vissa forskare menar att människan har gjort sig immun mot utrotning, medan andra anser att det kommande århundradet blir avgörande för vår överlevnad. På fjärde plats i domedagslistan kommer utsläpp av växthusgaser som får klimatet att kollapsa och polerna att smälta.

# data[].attributes.body
1. Beskriva skillnaden mellan väder och klimat.

2. Klicka på denna länk från SMHI och svara på frågorna:
2. Vad är SMHI?

3. Vad säger de blå respektive röda staplarna?

4. Vad säger "trenden" i diagrammet?

# data[].attributes.headline
3. Vad kan hända med Sverige då? Sverige i framtiden

# data[].attributes.subject
3. Vad kan hända med Sverige då? Sverige i framtiden

# data[].attributes.body
1. Beskriv hur medeltemperaturen ser ut idag jämfört med den tidigare perioden 1960-1990

2. Beskriv framtidsscenariot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varmare och blötare

- så kan Sveriges klimat förändras

Klimatet förändras på grund av människans aktiviteter. Utsläpp av växthusgaser gör att värme från solen som annars skulle strålats ut från jorden fångas kvar. Jorden, och Sverige, blir varmare.

Exakt hur mycket varmare, och vad uppvärmningen får för direkta konsekvenser, är svårt att säga. Men genom att utgå från olika scenarier där jorden värms olika mycket beroende på hur kraftfulla åtgärder som görs för att minska utsläppen av växthusgaser, kan forskare måla upp en bild över möjliga följder.

Hur ser till exempel scenariot ut om vi fortsätter på ungefär samma spår som idag? Hur ser en framtid ut där en kraftfull klimatpolitik uteblir, där utsläppen ökar till tre gånger dagens nivåer år 2100 och befolkningen ökar till 12 miljarder, med ökat behov av betes- och odlingsmark som konsekvens?

SMHI har utifrån klimatscenarier framtagna av IPCC tagit fram geografisk data som visar hur bland annat temperatur, nederbörd och snötäcket kan förändras över tid vid ett sådant scenario.

Temperatur

Vi börjar med att titta på utvecklingen av årsmedeltemperaturen, alltså medeltemperaturen sett till hela året.

Snötäcke

En konsekvens av en ökad temperatur är att tiden på året med snötäcke, här definierat som antal månader med minst 5 millimeter snö, minskar.

Nederbörd

Nederbörden, räknat i det totala antalet millimeter regn som faller per år, väntas öka i Sverige om vi följer den nuvarande trenden. (Snö och hagel räknas i modellen om till motsvarande millimeter vatten.)

Publicerad: 3 december 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur ser en framtid ut där där utsläppen ökar till tre gånger dagens nivårer?