# data[].attributes.body
Kipras tautas mūzika ir ļoti līdzīga grieķu tautas mūzikai.

Kiprā ir īpašas antīkas, bizantiskas takas, kas iepazīstina ar unikāliem bizantiskās mākslas paraugiem. Kipra lepojas ar savām senajām mozaīkām, freskām un ikonām.

# data[].attributes.body
Marija Elena Kirjaku - grieķu tautības Kipras dziedātāja(attēlā).

Marks Bagdatis ir profesionāls Kipras tenisists.

Marioss Šinis - Kipras šahists.

# data[].attributes.body
Kiprā saglabājušās akmens laikmeta apmetņu vietu paliekas, grieķu ģimnāzijas un katedrāles, romiešu villas un teātri, Bizantijas laika baznīcas un klosteri ar skaistām, senām mozaīkām, krustnešu pilis un venēciešu cietokšņi, gotikas katedrāles un turku mošejas.

# data[].attributes.body
Svētkus un svinības kiprieši atzīmē ar īpašu pacēlumu.

Laukos saglabājušās daudzas senas tradīcijas un paražas.

Grieķu pareizticīgajai baznīcai Lieldienas ir galvenie gada svētki.

Gada laikā ir aptuveni 45 svinami tautas svētki, tradicionāli gadatirgi u.c. atzīmējamas svinības. (Piemēram, vīģu svētki, "kataklizmos”– slavenie pagānu izcelsmes ūdenssvētki, tautas deju festivāls)

Lielu popularitāti iemantojuši tradicionālie ikgadējie vīna svētki.

# data[].attributes.body
Senais Sindi klosteris ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.
Kopā 10 Kipras baznīcas atrodas UNESCO sarakstā.

# data[].attributes.body
https://lv.wikipedia.org/wiki/Kipra

https://www.celojumubode.lv/lv/valstis/kipra

http://www.turismabirojs.lv/?item=901&id=31

https://www.diena.lv/raksts/izklaide/cits/kipra

# data[].attributes.headline
Dabas zonas, augu un dzīvnieku valsts raksturojums

# data[].attributes.subject
Dabas zonas, augu un dzīvnieku valsts raksturojums

# data[].attributes.body
Kipra atrodas mūžzaļo cietlapju mežu un krūmāju dabas zonā, kuru sauc arī par Vidusjūras tipa augāju.

Salas flora un fauna ir ļoti interesanta un savdabīga. Ir saglabājušās šauras mežu joslas. Mežos aug priedes, milzīgi kaktusi, ciprešu, kadiķu, alkšņu un ciedru endēmiskās sugas. Pļavās zied tulpes, gladiolas, orhidejas un lilijas. Kalnos ziedi aug tieši uz klintīm.

Šeit ir tādas reti sastopamas sugas kā „Eleonoras piekūns,” imperatorērglis, plēsīgais grifs, un maitu grifs. Sālsezerā pie Larnakas var aplūkot rozā flamingo, var sastapt tādus dzīvniekus kā ķirzakas, hameleonus, bruņurupučus, savvaļas trušus, čūskas un jūras lauvas. Taču galvenais salā ir muflons, tuvs aitu radinieks, kurš tagad ir ierakstīts sarkanajā grāmatā un atrodas dabas rezervāta aizsardzībā salas rietumos.

# data[].attributes.body
Kipra ir trešā visvairāk apdzīvotā valsts Vidusjūrā un tā ir viena no populārākajām kūtorta vietām Vidusjūrā.

IKP uz iedzīvotāju - 28 544

Saimniecības specializācija - ārzonas pakalpojumi, vieglā rūpniecība (audumu, apģērbu un apavu ražošana), tūrisma centrs

Kipras ieņēmumi tikai no tūrisma vien ir aptuveni 4, 5 miljardi dolāru gadā. Tas veido apmēram 60 % no Kipras nacionālā ienākuma.

Commandaria – dzintara krāsas vīns, ko Kiprā ražo vairāk nekā 4000 gadu.

Kiprā nelielos ciematos tiek darinātas mežģīnes, audzētas un pārstrādātas rozes.

No ēdieniem Kiprā ražo īpaši izsmalcinātas garšas desas, ievārījumus un vīnus.

# data[].attributes.body
Dabas resursi: varš, pirīts, azbests, ģipsis, kokmateriāli, sāls, māli, marmors, saulainās piekrastes un dabas ainavas.
Lai arī veikalos nopērkams lēts ūdens, ar skaidra avota smaržu un garšu, Kiprā ūdens ir vissvarīgākā problēma.

# data[].attributes.body
Kiprā ir izteikts Vidusjūras klimats ar sausu, karstu vasaru un mēreni mitru, siltu ziemu. Lietus mēdz būt periodā no novembra līdz martam, tomēr vidēji 330 dienas gadā ir saulainas. Sniegs ir iespējams tikai Trodosa kalnos, centrālajā Kipras daļā. Vasarā gaisa temperatūra sasniedz 33°C dienas laikā un ap 20°C naktī.

# data[].attributes.body
Lielākais ezers: Limasolas sālsezers 10.65 km²
Sausā Vidusjūras klimata dēļ Kiprā nav daudz ezeru. Ir daži sāļi un daļēji sāļi ezeri - Athalassa, Oroklini, Paralimni u.c.
Tūristu iecienīts ir Larnakas sālsezers, kur ziemā mīt flamingo un kur arī mūsdienās tiek iegūts sāls.

# data[].attributes.body
Garākā upe: Pedieos 100 km

# data[].attributes.body
Salas centrālā daļa ir līdzena, kalni atrodas salas ziemeļos un dienvidos. Lielākās kalnu grēdas ir Pentadaktila kalni ziemeļos un Trodosa kalni Kipras centrālajā un dienvidrietuma daļā. Augstākais punkts Kiprā ir Olimps (1952 m.) atrodas Trodosa kalnu centrālajā daļā. Starp kalnu grēdām atrodas auglīgais Mesaorijas līdzenums.

# data[].attributes.body
Iedzīvotāji: 870 000 (2010.g.)

Blīvums: 117/km² (85.)

Nacionālais sastāvs: grieķi 77%, turki 18%, citi 5%

Reliģijas: grieķu pareizticīgie 78%, musulmaņi 18%, citi  4%
Lielākās pilsētas: Nikosija, Limasola, Larnaka, Famagusta, Pafosa

# data[].attributes.body
Nosaukums - Ύμνος εις την Ελευθερίαν

Tulkojums uz latviešu valodu - Slavinājums Brīvībai

Pieņemta – 1966. gadā
Himna - https://www.youtube.com/watch?v=Qj1pMRyL29E

# data[].attributes.body
To veido 6 eparhijas. Eparhijas sīkāk iedalās 610 pašvaldībās. Anaktētajā Turcijas teritorijā ir izveidota pašpasludināta Ziemeļkipra valsts

# data[].attributes.body
Prezidentāla republika

Prezidents - Niks Anastasiadis

Prezidents ir gan valsts, gan valdības vadītājs.

# data[].attributes.body
Valsts atrodas Vidusjūras A daļā, un ir tipiska salu valsts.  Z plešas Turcija, A- Sīrija, D- Libāna un Izraēla, bet tālu R- Krētas sala. Kipra ir izolēta no sauszemes, un to apskalo Vidusjūras ūdeņi.

# data[].attributes.body
Uz 1,2 un 5 centu monētām ir attēlots muflons (Raksturo salas faunu)

Uz 10, 20 un 50 centu monētām attēlots Kirēnijas kuģis (Apzīmē Kipras kuģniecības vēsturi un Kipras kā nozīmīga tirdzniecības centra simbolu)

Uz 1 un 2 eiro monētām attēlota halkolīta perioda dievības krustveida figūra (Simbolizē nozīmi civilizācijas vēsturē un antīkajā pasaulē)

# data[].attributes.body
Eiro (EUR)
Kopš 2008. gada 1. janvāra eiro ir oficiālais maksāšanas līdzeklis Kiprā, nomainot Kipras mārciņu.

# data[].attributes.body
Kipras kopējā platība ir 9240 km ²

# data[].attributes.body
Kipra ir Eiropas Savienības valsts kopš 2004.gada.
ES dalībvalsts: kopš 2004. gada 1. maija

Valūta: eiro. Eirozonā kopš 2008. gada 1. janvāra.

Šengena: Kipra pašlaik pievienojas Šengenas zonai.
Eiropas Parlamentā ir 6 deputāti no Kipras.
Kipras prezidentūras  laikposms  Eiropas Parlamentā bija no 2012. gada jūlijs līdz decembris.

# data[].attributes.body
Lielākā sala Vidusjūras austrumu daļā, trešā lielākā sala Vidusjūrā.

Kipras otrs nosaukums ir "Afrodītes sala", tieši šeit mīlestības un skaistuma dieviete piedzima no jūras putām un nodevās mīlestības mierinājumam.

# data[].attributes.body
Kiprā ir 2 oficiālās valsts valodas - grieķu un turku.

# data[].attributes.body
Nikosija ir vienīgā galvaspilsēta pasaulē, kas sadalīta divās daļās - viena daļa Kipras Republikai, otra Turcijas okupācijas zonai.