# data[].attributes.headline
Mange elever mangler grundlæggende mundtlige kundskaber. 

# data[].attributes.subject
Mange elever mangler grundlæggende mundtlige kundskaber. 

# data[].attributes.body
Det er svært at sige noget om den generelle træning/undervisning i mundtlighed i de norske skoler, fordi lærerne er blevet bevidstgjorte om at deres undervisning skulle rettes mod mundtlighed i klasselokalet. De har derfor haft mulighed for at forberede det ekstra godt.

# data[].attributes.body
I de små klasser, havde alle en deltagerprocent på 80-90, mens den tilsvarende procent var 67 for 9. klasse

# data[].attributes.body
De små klasser har en deltagelsesprocent på 80-90

De store (9. Klasse) har en deltagelsesprocent på 67

# data[].attributes.body
Norske lærere er gode til at lede udfordrende samtaler - De er gode til at få eleverne til at tale foran klassen og støtte dem mentalt under og efter fremlæggelsen. Derimod er de mindre gode til at støtte under forberedelsen.

# data[].attributes.body
Mundtlighed har en direkte sammenhæng med elevens skriftlige færdigheder.

# data[].attributes.body
Mundtlighed er noget der skal trænes så tidligt som muligt, så man får gjort eleverne klar på det. Jo tidligere en elev bliver vant til at tale foran andre, og bliver lært at føre dialog med andre, desto nemmere bliver det for dem når de bliver ældre, og skal fremlægge i de store klasser, og når de skal ud og lære nye mennesker at kende, på f.eks. en ny arbejdsplads.

# data[].attributes.body
Norske elever får mange mulighede for at ytre sig i plenum og lærerne behandler elevrnes ytringer med respekt

# data[].attributes.body
Norske elever f

# data[].attributes.body
Elever klapper efter fremlæggelserne.  Mængden af klap hang mere sammen med de enkelte elevers popularitet end på kvaliteten af deres arbejde.

# data[].attributes.body
De yngre elever har større respekt og lytter mere når andre taler i klassen end de ældre elever gør

# data[].attributes.headline
Forskningen tyder på at mundtlighed i undervisningen styrker elevernes kompetencer inden for kommunikation - at udtrykke sig selv tydeligere, at argumentere for og imod og at forholde sig kritisk til læste tekster og andre medier. derudover styrker mundtligheden også elevens selvtillid. et forløb i mundtlighed styrker elevernes lytte/koncentrationsevner (gør dem til bedre lyttere/modtagere) og dermed styrkes elevernes sammenhold og støtte i samspillet med andre. 

# data[].attributes.subject
Forskningen tyder på at mundtlighed i undervisningen styrker elevernes kompetencer inden for kommunikation - at udtrykke sig selv tydeligere, at argumentere for og imod og at forholde sig kritisk til læste tekster og andre medier. derudover styrker mundtligheden også elevens selvtillid. et forløb i mundtlighed styrker elevernes lytte/koncentrationsevner (gør dem til bedre lyttere/modtagere) og dermed styrkes elevernes sammenhold og støtte i samspillet med andre. 

# data[].attributes.body
De norske forskere fandt bla. ud af, at drengene var mest aktivt deltagende, når det kom til selv at byde ind med kommentarer og svare på spørgsmål, hvor pigerne derimod var de mest aktive i deltagelsen ved håndsoprækning eller de ufrivillig blev spurgt.

# data[].attributes.body
I de yngre klasser havde eleverne en større mundtligt deltagelse

# data[].attributes.body
Der blevet lavet en undersøgelse ved navn: Projekt klasserommets
Som er en undersøgelse baseret på fire forskers individuelle fokus på grundskole niveau:
Kirsti Klette, klassens interaktions- og arbejdsformer.
Bibeke Grøver Aukrust, elevernes deltagelse i klassesamtaler.
Bente Eriksen Hagtvet, skriftsprogsstimulering på de yngste klassetrin.
Frøydis Hertzberg, arbejdet med mundtlige færdigheder
Hvor det bliver understreget, hvor vigtigt elevens deltagelse er og at lærerens feedback er essentiel for elevens mundtlig og skriftlig udvikling.

# data[].attributes.body
I gennemsnit havde læreren ordet i 60% af tiden