# data[].attributes.body
Metoodiline videoteek

# data[].attributes.attachment_link.description
E-koolikott on õppimiseks loodud veebikeskkond, kus õppekavade materjalid on jaotatud märksõnade järgi. Veebikeskkond võimaldab otsida materjale erinevatest digitaalsetest kogumikest. E-koolikoti eesmärk on võimaldada kasutajal pääseda ligi digitaalsetele õppimismaterjalidele ühest kohast - kasutaja ei pea otsima materjale enam erinevatest veebikeskkondadest.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keelekümblus on õppeviis, mis toetab mitmekeelsuse kujunemist - laps saab suhu võõrkeele ilma emakeelt kahjustamata. Keelekümblusprogrammis toimub keeleõpe lisaks keeletundidele ka teistes ainetundides, riiklike õppekavade alusel õppimise ajal, vähemalt 50% sihtkeeles.
Keelekümbluslik lähenemine annab muu kodukeelega lastele võimaluse õppida võõrkeelt läbi võõrkeelse tegevuse, viibides võõrkeelses keelekeskkonnas. Keelekümblus ei kahjusta lapse emakeelt. Programmis võetakse arvesse rahvusvahelisi kogemusi, parimaid pedagoogilisi tavasid ja õppijate erinevat kultuuritausta. Keelekümbluse eesmärgiks on seatud head oskused nii sihtkeeles kui ka emakeeles ja võõrkeeltes.

Eestis rakendatakse programmi enamasti vene õppekeelega lasteaedades ja põhikoolides. Ühesuunalise keelekümbluse puhul on sihtkeeleks eesti keel, kahesuunalise keelekümbluse puhul on sihtkeeled eesti keel ja vene keel. Eestis alustatakse keelekümblusprogrammiga kas lasteaias või koolis (alates 1. klassist või teisest kooliastmest).

Kui keelekümblusega Eestis 2000. aastal alustati, osales programmis neli kooli. 2012. aasta kevadel lõpetas gümnaasiumi esimene lend varase keelekümblusprogrammi õpilasi ning 82 õpilasest tervelt 25 protsenti lõpetas kooli kuld- või hõbemedaliga. Need noored olid esimesed, kelle õpingud toimusid nii eesti kui vene keeles kogu põhikooli ja gümnaasiumi ulatuses. 2017. aasta lõpuks oli keelekümblusprogrammiga liitunud 63 lasteaeda ja 37 kooli ning programmis osaleb üle 10000 õpilase!

Alates 2013. aastast koordineerib keelekümblustegevusi Innove keelekümbluskeskus. Korraldame keelekümbluse valdkonnas koolitusi ja nõustamist lasteaedade-koolide pedagoogidele ja haridusametnikele. Toetame vene õppekeelega lasteaedade eestikeelset õpet ja eesti keele õpet piirkondlike metoodikakeskuste kaudu. Tegeleme keelekümblusprogrammi pideva arendamisega, liitunud asutuste toetamise ja tunnustamisega ning kvaliteedisüsteemi rakendamisega. Koostame keelekümblusmeetodil õpetamist ja õppimist toetavaid materjale. Õppevara, sh töölehed on leitavad e-Koolikotist.

Kümbluslastele on väga oluline kodude toetus. 2004. aastast alustas tegevust keelekümblusprogrammi lastevanemate liit (KLL), kus kogemustega lapsevanemad pakuvad tuge uute keelekümblusprogrammiga liitunud laste vanematele ning teevad koostööd koolide ja lasteaedadega.

# data[].attributes.attachment_link.description
Keelekümblus on õppeviis, mis toetab mitmekeelsuse kujunemist - laps saab suhu võõrkeele ilma emakeelt kahjustamata. Keelekümblusprogrammis toimub keeleõpe lisaks keeletundidele ka teistes ainetundides, riiklike õppekavade alusel õppimise ajal, vähemalt 50% sihtkeeles. Keelekümbluslik lähenemine annab muu kodukeelega lastele võimaluse õppida võõrkeelt läbi võõrkeelse tegevuse, viibides võõrkeelses keelekeskkonnas. Keelekümblus ei kahjusta lapse emakeelt.

# data[].attributes.body
Kollokatsioonid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
etSkELL on automaatselt loodud keeleõppekeskkond, mille aluseks on spetsiaalne eesti keele õppijate jaoks loodud Eesti keele õppekorpus (2018). Korpus sisaldab umbes 25 miljonit lauset ja 250 miljonit sõna. Laused on pärit erinevatest meedia-, ilukirjandus-, teadustekstidest, eestikeelsest Wikipediast ja eesti keele õpikutest. etSkELL on arendatud koostöös Eesti Keele Instituudiga.

Näited: kui otsid sõna või fraasi, saad vastuseks 40 lühikest näitelauset, mis illustreerivad otsitava sõna või fraasi tavapärast kasutust.

Naabersõnad on loendid sõnadest, mis esinevad tekstis sageli koos otsitava sõnaga.

Sarnased sõnad on sõnad, mida kasutatakse tihti otsitava sõnaga sarnastes kontekstides. Sarnased sõnad on esitatud sõnapilvena.

Sketch Engine on tänapäevane tööriist suurte tekstikogude loomiseks, haldamiseks ja uurimiseks. Sketch Engine'it kasutavad nii üksikisikud kui suured firmad nagu Cambridge University Press, Oxford University Press ja Macmillan.

Vaata lisaks.

# data[].attributes.attachment_link.title
etSkELL: kollokatsioonid, sünonüümid ja näitelaused eesti keele õppimiseks

# data[].attributes.attachment_link.description
etSkELL on automaatselt loodud keeleõppekeskkond, mille aluseks on spetsiaalne eesti keele õppijate jaoks loodud Eesti keele õppekorpus (2018). Korpus sisaldab umbes 25 miljonit lauset ja 250 miljonit sõna. Laused on pärit erinevatest meedia-, ilukirjandus-, teadustekstidest, eestikeelsest Wikipediast ja eesti keele õpikutest. etSkELL on arendatud koostöös Eesti Keele Instituudiga.

# data[].attributes.body
Sõnastike koondpäring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EKI TARKVARA LITSENTSILEPING

Eesti keele õppijatele: näitelaused, naabersõnad ja sarnased sõnad (Sketch Engine - etSkELL) (2018)

Teksti sõnavara hindamise tööriist etLex TÄISKASVANUTELE (keeleoskustasemed A1-C1) (2018)

Teksti sõnavara hindamise tööriist etLex KOOLIEELIKUTELE (2018)

A1, A2 ja B1 taseme sõnavara loendid (2018, pdf)

Koolieelikute sõnavara (2018, pdf)

Eesti keele e-kogud (e-kogudele pääsevad ligi vaid Eksamite Infosüsteemi sisse loginud kasutajad)
II kooliaste III kooliaste
Eesti keele e-kogude kontseptsioon.

Reeglipõhine eesti keele morfoloogia ( demo)

Morfoloogiline analüüs

Morfoloogiline süntees

Silbitus

Tüübituvastus

Tüvemuutused
Morfoloogiline analüüs Perlis Morfoloogiline ühestaja Sõnaloendid
Emotsioonidetektor - määra oma teksti emotsioon (positiivne, neutraalne või negatiivne)
Eestikeelne kõnesüntees Eesti keele HTS-kõnesüntesaator Võru murde HTS-kõnesüntesaator ELTE (tekstilugemissüsteem nägemispuudega inimestele) Subtiitrite helindaja Adaptiivne kõnesünteees
Uudistelugeja veebis - kuula värskeid uudiseid

Heliraamatute genereerija Vox populi - muuda oma tekst helifailiks
Võõrnimede hääldusbaas ja skripte
Emotsioonidetektor - määra oma teksti emotsioon (positiivne, neutraalne või negatiivne)

Rakendused Androidile:

Androidi uudistelugeja (laadi alla Google Play)

Android TTS API

Anagrammide genereeerija - sisesta näiteks oma nimi ja vaata, mis sõnad samadest tähtedest saad
Edevusnumbrite generaator Tekstifailide sortija Lausete parameetrite analüsaator (2017)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
eesti keele instituut; eesti keel; sõnastik

# data[].attributes.attachment_link.description
EKI TARKVARA LITSENTSILEPING Eesti keele õppijatele: näitelaused, naabersõnad ja sarnased sõnad (Sketch Engine - etSkELL) (2018) Teksti sõnavara hindamise tööriist etLex TÄISKASVANUTELE (keeleoskustasemed A1-C1) (2018) Teksti sõnavara hindamise tööriist etLex KOOLIEELIKUTELE (2018) A1, A2 ja B1 taseme sõnavara loendid (2018, pdf) Koolieelikute sõnavara (2018, pdf) Eesti keele e-kogud (e-kogudele pääsevad ligi vaid Eksamite Infosüsteemi sisse loginud kasutajad) II kooliaste III kooliaste Eesti keele e-kogude kontseptsioon.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
eesti keele instituut; eesti keel; sõnastik

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti Keele Instituut / Institute of the Estonian Language

# data[].attributes.body
Metoodikaraamat

# data[].attributes.body
Erika Veide metoodikaraamat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaata

Alla laetud 792 korda

Kättesaadav autoriseeritud töökohal Eesti Rahvusraamatukogus, Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogus, Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogus ja Tartu Ülikooli Raamatukogus

Kättesaadav Eesti Rahvusraamatukogu sisevõrgus

Kättesaadav välisvõrgus

Autor: Peeter Mehisto, David Marsh, María-Jesús Frigols, Kai Võlli, Hiie Asser, Tõnis Kärema, Tõlkija: Helen Haav, Vaike Seppel, Illustreerija: Kathy Baxendale

tehnilised andmed

Püsilink: http://www.digar.ee/id/nlib-digar:56133

Märksõnad

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaata Alla laetud 792 korda Kättesaadav autoriseeritud töökohal Eesti Rahvusraamatukogus, Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogus, Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogus ja Tartu Ülikooli Raamatukogus Kättesaadav Eesti Rahvusraamatukogu sisevõrgus Kättesaadav välisvõrgus Autor: Peeter Mehisto, David Marsh, María-Jesús Frigols, Kai Võlli, Hiie Asser, Tõnis Kärema, Tõlkija: Helen Haav, Vaike Seppel, Illustreerija: Kathy Baxendale Püsilink: http://www.digar.ee/id/nlib-digar:56133

# data[].attributes.attachment_link.description
Raamatukoi E-post: info@raamatukoi.ee Infotelefon: 6 83 77 10 (E-R 9-17) Tallinnas kasutatud raamatute kauplus Harju 1 avatudE-R 10-19, LP 10-17 kasutatud vinüülplaatide kauplus Voorimehe 9 avatudT-R 14-18, L 14-17, PE suletud © Kuutõrvaja OÜ 1998-2020 Reg nr 10463994

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuest uudiskirjast leiate kolm Eesti võõrkeeleõpetajate liidu, vene keele õpetajate seltsija inglise keele õpetajate seltsi tegevust tutvustavat artiklit. Celebrating 10th anniversary - Looking Back and Moving Forward at Full Speed. (Autor: E. Peterson), lk 13 -...

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti Võõrkeeleõpetajate Liit - | Eesti Võõrkeeleõpetajate Liit toetab keelelist mitmekesisust ja keeleõpetajate professionaalset arengut

# data[].attributes.attachment_link.description
Uuest uudiskirjast leiate kolm Eesti võõrkeeleõpetajate liidu, vene keele õpetajate seltsija inglise keele õpetajate seltsi tegevust tutvustavat artiklit. Celebrating 10th anniversary - Looking Back and Moving Forward at Full Speed. (Autor: E. Peterson), lk 13 -...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
hydraco oü estonian language course keeletee keeleklikk eesti keele e-kursus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For the first time in over 50 interviews conducted on this blog, our guests this month are a father and daughter - the former a professor of Applied Linguistics and Multilingualism at Birkbeck, University of London, the latter a BA student of Linguistics and French at Worcester College, University of Oxford.

Professor Jean-Marc Dewaele was born into a French-speaking family in Ostend, Flanders and grew up in Bruges, where the medium of school instruction is Dutch. He holds a doctorate in Romance languages and literature from the Free University of Brussels. Together with Katja, his Dutch-French speaking wife, he moved to London 22 years ago, and their daughter Livia, aged 19, was born there.

Jean-Marc's dominant language for academic purposes has become English, but he retains his command of French (in which he writes poetry) and Dutch, both of which are the home languages. He also speaks Spanish and understands Italian and German in subjects related to his linguistics research.

We begin the interview with Jean-Marc and continue with Livia. Apart from their individual talents and skills, they are a formidable team, having co-authored two papers - and both holding a first Dan black belt in karate.

The interviews that follow were conducted between Los Angeles and London and between Los Angeles and Oxford.

You do research on individual differences in psycholinguistic, sociolinguistic, pragmatic, psychological and emotional aspects of Second Language Acquisition and Multilingualism. Can you explain more specifically to the readers the meaning of "psychological and emotional aspects".

JMD: My interest in individual differences arose when I started teaching French in Brussels and I noticed that my students acquired French at different speeds and with different outcomes for different aspects of the French language. I also noticed that performance in informal classroom conversations and oral exams varied widely and that this variation seemed to be linked to psychological, sociobiographical and linguistic variables. My interest in psychological aspects of language learning and production extended later to the emotions that foreign language learners and users experience and to the obstacles that they face in wanting to communicate emotions appropriately in a foreign language.

You have published too many articles, and have written and edited too many books to enumerate here. You won the Robert C. Gardner Award for Excellence in Second Language and Bilingualism Research from the International Association of Language and Social Psychology and the one that struck me particularly was the Equality and Diversity Research Award (2013) from the British Association for Counselling and Psychotherapy. How do multilingualism and psychotherapy interconnect?

JMD: It's an award I shared with Dr Beverley Costa, a psychotherapist, for the work we have done together. We realized that there is a pervasive monolingual ideological bias in most government services, including the mental health services. Our research showed that multilingualism can be an important part of a person's identity and that it is crucial that psychotherapists are aware of this. In other words, they need be able to understand the reasons why a client might switch to a different language during therapy, which typically happens in moments of heightened emotionality.

" LMJ: Professor Grosjean, in an interview on this blog, stated: on peut devenir bilingue à tout âge. " On the other hand Patricia Kuhl, Professor of Speech ands Heariung Sciences and co-director for Learning and Brain Sciences at the University of Washington, has desribed her lab tests in which she stresses the special learning attributes of babies, which they lose after a short time. Which do you agree with?

These are not contradictory views and I agree with both. The crucial thing is to understand Grosjean's definition of "bilingual". Being bilingual in the 1960s - 1970s was understood as meaning maximal proficiency in both languages. Today it is interpreted as having at least a working knowledge of a language, for example, being able to have a basic conversation in the languages. Grosjean and all of use researchers accept that bilinguals or multilinguals have weaker and more dominant language(s), and that this dominance can shift after intense exposure to one of their weaker languages. One of the points made by François Grosjean in the 1980s was that a bilingual is more than the sum of two monolinguals, hence that it is irrelevant if a bilingual doesn't have the same scores on a test as a monolingual in one single language. Vivian Cook developed this idea in his multicompetence model, where he talked about L2 users as JMD: legitimate users of the L2, and it doesn't matter if they still make the odd grammatical error. Highly proficient L2 users of French still make occasional gender errors for example. L2 users have unique characteristics: "Acquiring another language alters the L2 user's mind in ways that go beyond the actual knowledge of language itself' (Cook 2002, p.7). I personally prefer to talk about foreign language users (LX users) as it could be the second, third, fourth or fifth language acquired by that person.

Patricia Kuhl refers to research on age effects in language learning. It's true that all healthy babies become perfectly fluent in the language(s) that surround them from birth (three in Livia's case). In other words, they become linguistically indistinguishable from their interlocutors. It is harder to reach that level for languages acquired later in life. The debate on the so-called "Critical Period Hypothesis", or "Age effects" as it is called today, is on-going. The question is whether there is a cut-off point in age after which it is unlikely that a person will become indistinguishable from native speakers. There are some rare cases of late LX learners reaching that point but in general their LX stands out in some ways (like my French-Dutch accent in English despite more than 20 years in the UK), especially in situations of stress. So Grosjean is absolutely right in claiming that it is never too late to learn a new language and become bilingual but it will take a while and it is likely that the person will always be identified as an LX user, which doesn't matter!

LMJ: Your daughter Livia was born in London. From the day she was born, you spoke to her in French, while your wife spoke to her in Dutch. Together you followed the rule of one person - one language (OPOL) very diligently in her early years, insisting that she answer in the language in which she was addressed. You write: "Livia had become an expert applied sociolinguist by age three." Can you explain that.

JMD: Joshua Fishman, a famous sociolinguist, explained in 1972 that sociolinguistics provides the tools to describe interactional contexts and that is boils down to "Who uses what language with whom and for what purposes?" I witnessed that when Livia, aged 2, first met her friend Laura, an English monolingual girl a few years older than Livia. Livia started using words in her three languages and quickly noticed that the French and Dutch words seemed to have no effect. Over the next two visits she adjusted her speech based on what Laura was able to understand, in other words, she stuck to English. I was delighted because it showed that Livia had become aware that not everybody shared the languages that she knew, and that she had to adapt to her interlocutor.

Of course, Livia produced some instances of code-switching with us and with other multilinguals. She would occasionally switch to English to tell us about something that had happened outside the house, or in speaking to a doll. Code-switching is certainly NOT a symptom of mental confusion but is something multilinguals engage in spontaneously when they know the interlocutors will be able to follow them. Presented with a choice of teapots (" théière" in French, feminine noun), she exclaimed (aged 3.5) that she wanted "une rouge one".

Livia also realized that not all multilinguals are equally fluent in all domains in their different languages. When she was 3 years old my mother started reading her a bedtime story from an English book and Livia stopped her and told her bluntly that her English accent was inadequate and could she please read a story in French of Dutch instead.

I also wondered whether children may have a naïve definition of language based on the sound of the language. Coming back from her English nursery school Livia was singing " Frère Jacques", (a song she had learned with me at home some time before), with a pronounced English accent. I joined in the singing, accentuating the French accent. She looked at me angrily and said "Non papa, je chante en anglais !" ('no daddy, I'm singing in English') (age 4). It turned out that the song had been part of the "French class" the previous day, and she had interpreted this as an English version of the familiar French song.

LMJ: You are co-authoring a book entitled Raising Multilingual Children from Birth to be published by Multilingual Matters in 2017 in which one chapter consists of a case study of Livia. In that chapter you relate that you video recorded her at regular intervals using her different languages with different interlocutors; that you stopped this at age five, when you realized that you lacked the willingness to transcribe everything and to subject it to a rigorous analysis.

JMD: This turned out to be an unexpected ethical issue between my role as father and my job as researcher. Being a researcher implies some distance from the participant(s), the job of the researcher is to be an impartial observer. Somehow, the father in me did not want the researcher to do his job, because it seemed like an intrusion of the privacy of family, and I didn't want to analyse Livia's lovely little first words in terms of emergence of morphemes, lexemes and calculating mean length of utterance.

LMJ: Do you think that speaking a particular language makes you feel different?
JMD: In a recent study (Dewaele, 2015) on more than 1000 multilinguals I found that nearly 60% reported feeling different when switching languages, with 30% not feeling any difference and the remaining 10% being unsure. Those feeling more different tended to experience higher levels of anxiety in the LX. Those who felt different reported feeling less funny in the LX because of a lack of proficiency, being more taciturn in one language, speaking in a higher pitched voice, covering the mouth, adopting a different body language and sticking to linguistic or cultural norms of the L1 to stand out in the LX or vice versa. Switching languages can allow an escape from linguistic and cultural constraints. I do not feel any different when switching languages, except maybe when I yell in Japanese during karate classes: because then I'm in a fighting mood! So my very limited Japanese is a purely martial language.

LMJ: What languages do you commonly read in for pleasure (can you name some titles of your favorite books, poems, etc.)?

English, French and Dutch. I prefer poetry in French, and Paul Eluard is my favorite poet. I love Tolkien's JMD: Lord of the Rings, Gombrowicz' Cosmos, the short stories by Borges, all the books by Auster ( In the Country of Last Things, The Music of Chance, Leviathan, New York Trilogy), most books of Murakami (especially Norwegian Wood), Zafon's masterpiece La sombra del viento, Pirsig's Zen and the Art of Motorcycle Maintenance, detective stories by Dibdin, Kerr, and the French author Vargas, ( Sous les vents de Neptune). I also loved Davidson's thriller Kolymsky Heights.

LMJ: Who is better at karate - you or Livia?

JMD: Livia is definitely better. One reason is that she started at the age of 7 while I started at 41. She has flexibility and grace and ferociousness combined with excellent control. I try hard but I tense up too easily. I was really proud of getting my first Dan last year: being older one needs extra courage and determination. Livia and I can both stand our ground in fighting. We also very much enjoy doing our katas together, it's almost a spiritual exercise.

Costa, B. & Dewaele, J.-M. (2014) Psychotherapy across languages: beliefs, attitudes and practices of monolingual and multilingual therapists with their multilingual patients. Counselling and Psychotherapy Research 14, 235-244.

Dewaele, J.-M. (2013) Emotions in Multiple Languages. Basingstoke: Palgrave - MacMillan (2nd ed).

Dewaele, J.-M. (2016) Why do so many bi- and multilinguals feel different when switching languages? International Journal of Multilingualism 13, 92-105.

Dewaele, J.-M., MacIntyre, P.D., Boudreau, C. & Dewaele, L. (2016) Do girls have all the fun? Anxiety and Enjoyment in the Foreign Language Classroom. Theory and Practice of Second Language Acquisition 2, 41-63.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jean-Marc and Livia Dewaele - linguists of the month of September 2016 (part 1)

# data[].attributes.attachment_link.description
For the first time in over 50 interviews conducted on this blog, our guests this month are a father and daughter - the former a professor of Applied Linguistics and Multilingualism at Birkbeck, University of London, the latter a BA...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OLULISTE TEEMADE MÕJUST KEELEOSKUSE ARENGULE

Et keeleoskus saaks areneda, on kõige olulisem kuulda-näha-kasutada palju autentset (ehk tegelikus elus päriselt kasutatavat, mitte õpiku jaoks kirjutatud) keelt. Ja see keel peab lisaks olema ka keeleõppija jaoks huvitav - ainult siis motiveerib see teda keelt päriselt tähele panema ja tekitab soovi oma arvamust avaldada. Ja ainult nii areneb tema keeleoskus!

Mul on praegu üks õpilaste grupp (vanus kaheksas kuni kümnes klass), kellega kohtun üks kord nädalas Game Clubis. Iga tunni esimeses pooles teeme tavaliselt mingeid aktiivsemaid mänge, seejärel arutleme mingite neile huvi pakkuvate teemde üle või teeme improharjutusi. Iga tunni lõpus kirjutavad nad lühidalt mingil teemal. Viimane kord arutasime veidi teemal "Milliseid supervõimeid ma endale sooviksin?

Siin on kahe noormehe tekstid (originaalkujul).

Mulle meeldivad need tekstid nii sisu kui ka keele poolest. Sisu poolest selles mõttes, et nad kirjutavad oma päris mõtteid ja nagu üks noormees enne arutades ütles, et ta on sellel teemal palju mõelnud - tähendab see on talle oluline. Ja olen täiesti veendunud, et ainult siis, kui inimesed räägivad-kirjutavad endale olulisest, areneb ka nende keeleoskus. Samuti meeldib mulle, et õppurid arutlevad oma tekstides (lihtsal viisil, aga see on asjakohane ja neile sobiv), mitte lihtsalt ei loetle endale meeldivaid tegevusi. Keele poolest meeldivad tekstid mulle ka - näen neis meeldivat arengut - varem kirjutasid nad lihtsakoelisemalt, nüüd on hakanid tekkima rohkem keerukamaid ja loomulikumaid konstruktsioone. Mulle meeldib, kuidas nad lauseid alustavad ( ma mõtlesin palju, ...; minu arvates ....; veel on üks ...; esimene on ...). Meeldib, et nad kasutavad tingivat kõneviisi, seejuures osaliselt ka mitte päris täpselt, mis näitab aga ikkagi konstruktsiooni arengut ( tahaksin, saaksin, ei tappakse). Meeldib keerukama sõnavara kasutamine ( võime, luua, minevik, tulevik). Mõnesid keerukamaid sõnu kuulsid nad varasemas arutelus minu käest ja mõnesid küsisid ka kirjutades ( paranemisvõime, surematus). Aga just nii saab ka sõnavara areneda - kui inimesel on tegelikult soov midagi väljendada, omandab ta ka vastava sõnavara. Sõnu pole mingit mõtet õppida suhtlusest eraldatult, lihtsalt tuupides.

Mõtlesin ka, millist supervõimet ma ise tahaksin. Esiteks tahaksin ma võimet muuta inimesed, kellega ma kokku puutun, võimeliseks tegema oma tööd vähemalt sellel tasemel, mida nende töökoht nõuab. See tähendab, et ma ei peaks pidama mõttetuid arutlusi inimestega, kes pole võimelised asja sisu mõistma (näiteks et otsuseid doktoriõppe küsimustes ei teeks inimesed, kellel endal vaid magistrikraad ja kes ei ole ise kunagi teadust teinud). See oli nüüd natuke pahameelest tingitud soov. Teine supervõime, mida tahaksin on aga olla võimeline mõtlema välja lahedat mängu alati, kui seda vajan (nt õppetunnis, vastavalt õppijate vanusele ja huvidele, seoses õpitava teemaga jne). Kasutan õppetöös kogu aeg üha rohkem mänguelemente ja need on väga tõhusad! Aga vahel saavad ideed otsa. Väga head mängud on tõeline väärtus!

# data[].attributes.attachment_link.description
OLULISTE TEEMADE MÕJUST KEELEOSKUSE ARENGULE Et keeleoskus saaks areneda, on kõige olulisem kuulda-näha-kasutada palju autentset (ehk tegelikus elus päriselt kasutatavat, mitte õpiku jaoks kirjutatud) keelt. Ja see keel peab lisaks olema ka keeleõppija jaoks huvitav - ainult siis motiveerib see teda keelt päriselt tähele panema ja tekitab soovi oma arvamust avaldada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti Rakenduslingvistika Ühing (ERÜ) kirjastab kaht eelretsenseeritavat ajakirja.

***

Estonian Association for Applied Linguistics (EAAL) publishes the Estonian Papers in Applied Linguistics, the Yearbook of EAAL. The submissions are expected to cover different fields of applied linguistics. Lähivõrdlusi. Lähivertailuja as an EAAL edition is a series of articles of comparative and second language acquisition research.

The journals are pre-reviewed and covered by abstracting & indexing services.

Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat

View Journal | Current Issue | Register

Lähivõrdlusi. Lähivertailuja

View Journal | Current Issue | Register

# data[].attributes.attachment_link.title
ERÜ ajakirjad | Journals published by EAAL

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti Rakenduslingvistika Ühing (ERÜ) kirjastab kaht eelretsenseeritavat ajakirja. *** Estonian Association for Applied Linguistics (EAAL) publishes the Estonian Papers in Applied Linguistics, the Yearbook of EAAL. The submissions are expected to cover different fields of applied linguistics. Lähivõrdlusi. Lähivertailuja as an EAAL edition is a series of articles of comparative and second language acquisition research.

# data[].attributes.body
Artiklid ja materjalid grammatikaõpetuse kohta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I'm a teacher and teacher educator, with over 30 years' experience in English language teaching, and an MA from the University of Reading. My previous experience includes teaching and teacher training in Egypt, UK, Spain (where I live), and in my native New Zealand. My writing credits include several award-winning books for teachers on language and methodology, as well as authoring a number of papers and book chapters on language and language teaching. I am series editor for the Cambridge Handbooks for Teachers (CUP). I was also the co-founder of the dogme ELT group (see Articles).

# data[].attributes.attachment_link.description
I'm a teacher and teacher educator, with over 30 years' experience in English language teaching, and an MA from the University of Reading. My previous experience includes teaching and teacher training in Egypt, UK, Spain (where I live), and in my native New Zealand.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Õpime eesti keelt!

23.-29. septembril 2019 peame esimest üleilmset eesti keele nädalat. Me tahame jõuda kolme miljoni eesti keele õppijani. Õpi või õpeta koos meiega kaunist eesti keelt! Vaata kaarti!

Kas tead neid sõnu?

Testi ennast! Lahenda kõik kolm ülesannet ja osale loosimises!

Eesti keel üle maailma!

Kui räägid, õpid või õpetad eesti keelt ükskõik mis ulatuses, siis anna meile sellest teada! Kaardilt näed kõiki, kes seda juba teinud on.

Samuti võid märkida kõik oma eesti keelega seonduvad tegevused sotsiaalmeedias #eestikeelest!

Kas soovid veel õppida?

Keeleõpe on lihtne ja lõbus! Proovi TASUTA eesti keele kursuseid!

Käesolev veebileht kasutab küpsiseid - palun kinnitage, et olete tutvunud ning nõustute meie privaatsustingimustega

# data[].attributes.attachment_link.description
23.-29. septembril 2019 toimub esimene üleilmne eesti keele nädal. Eesmärk on õpetada sel nädalal eesti keelt 3 miljonile huvilisele. Õpi või õpeta koos meiega kaunist eesti keelt! Kas tead neid sõnu? Testi ennast! Lahenda kolm ülesannet ning osale loosimises! Registreerides kinnitad, et oled tutvunud privaatsustingimustega. Soovid veel õppida?

# data[].attributes.body
Eksamite kirjeldused, sooritusnäidised, konsultatsioonivihikud näidisülesannetega ja kuulamistesti näidis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Infomaterjalid:

Eristuskirjad (keeletasemete kirjeldused, eksami ülesehitus ja näidisülesanded):

Kirjutamisülesannete sooritusnäidised:
Näidiseid on kommenteeritud ning avaldatud autorite loal muutmata kujul.
Konsultatsioonivihikud:

E-keskkonnad:

Eesti keelt on võimalik õppida e-õppe kursustel portaalis Keeletee.

Keeleõppe keskkonnas Keeleklikk on võimalik läbida inglise või vene keele baasil virtuaalne eesti keele kursus algajale. Keeleklikk sobib nii iseseisvalt eesti keele õppimiseks kui ka lisamaterjaliks neile, kes käivad keelekursustel. E-kursus Keeleklikk on tasuta kättesaadav kõigile huvilistele, kuid ennekõike suunatud täiskasvanud õppijatele igapäevakeele omandamiseks.

Enne eesti keele tasemeeksamile tulemist saab oma keeleoskuse proovile panna veebipõhistes eesti keele tasemetestides.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tasemeeksamiks valmistumine - materjalid - Sihtasutus Innove

# data[].attributes.attachment_link.description
Infomaterjalid: Eristuskirjad (keeletasemete kirjeldused, eksami ülesehitus ja näidisülesanded): Kirjutamisülesannete sooritusnäidised: Näidiseid on kommenteeritud ning avaldatud autorite loal muutmata kujul. Konsultatsioonivihikud: E-keskkonnad: Eesti keelt on võimalik õppida e-õppe kursustel portaalis Keeletee. Keeleõppe keskkonnas Keeleklikk on võimalik läbida inglise või vene keele baasil virtuaalne eesti keele kursus algajale.

# data[].attributes.body
Sõnaveeb, mis on mõeldud keeleõppijale. Koondatud on etSkell ja põhisõnavarasõnastik.

# data[].attributes.body
Tunnikavandamise tööriist

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Your browser either doesn't support Javascript, or you've turned it off. To use Mentimeter, please make sure to turn Javascript on. How do I enable Javascript?

Gain valuable insights from everyone around you with Word Clouds, Polls, and Quizzes.

Unlocking success with Mentimeter

For work

Maximize the value of your work-related meetings. Gather valuable input, feedback, and insights from your colleagues to make better decisions together!
Read more

For education

Enhance learning outcomes and engage every student in the classroom. Experiment with modern teaching methods using Mentimeter's features!
Read more

Works with your favorite apps

Turn tough crowds into engaged audiences

Build an immediate connection with your audience and make them a part of your presentation.

Create an interactive experience letting everyone vote, ask questions, and interact throughout.

Create truly unique presentations

Use a wide range of interactive slides to pose questions, gather feedback, and connect with your audience.

Build an impressive slide deck in minutes, craft an insightful icebreaker instantly, or find a new and creative way to engage your audience!

Millions of voices have already been heard

"Mentimeter allows everyone to ask questions, to get clarification or a clearer understanding on subjects resulting in a more fulfilling learning experience." Teresa Delfin, California State Polytechnic University Explore more stories

Want to become a better presenter?

Impress with Interactive Presentations

# data[].attributes.attachment_link.description
Interact with your audience using real-time voting. No installations or downloads required and it's free!

# data[].attributes.attachment_link.description
Login or sign up for free on Socrative - your assessment partner for real-time assessments and instant insights.

# data[].attributes.headline
Kuidas õpetada erialakeelt? Elle Sõrmus ja Kristi Saarso. Metoodikakäsiraamat

# data[].attributes.subject
Kuidas õpetada erialakeelt? Elle Sõrmus ja Kristi Saarso. Metoodikakäsiraamat

# data[].attributes.body
https://www.integratsioon.ee/kuidas-opetada-erialakeelt-metoodika-kasiraamat

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas õpetada erialakeelt. Metoodika käsiraamat

# data[].attributes.attachment_link.description
Metoodikakäsiraamat „Kuidas õpetada erialakeelt“ on suunatud eesti keele kui teise keele ja võõr keele õpetajatele. Raamat sisaldab metoodilisi juhiseid ja praktilisi ülesandeid koos näidetega. Sellest leiab ülevaate õpistrateegiatest ja -stiilidest, erinevatest õppemeetoditest ja nende rakendamises…

# data[].attributes.headline
The Routlege Hanbook of Instructed Language Acquisition

# data[].attributes.subject
The Routlege Hanbook of Instructed Language Acquisition

# data[].attributes.body
Kokkuvõtlik ülevaade juhitud teise keele õpetamisest

# data[].attributes.attachment_link.title
The Routlege Handbook of Instructed Second Language Acquisition

# data[].attributes.body
Sille Midti magistritöö

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti keele kui teise keele õpetajate suhtumine 7.-9. klassi õpilaste keelevigadesse ja vigadega tegelemine

# data[].attributes.body
Prinditav-lõigatav lisamaterjal

# data[].attributes.body
Eesti keele õppekirjandus – millest alustada?

# data[].attributes.headline
Ukraina immigrantide keeleõppe toetamine koolis

# data[].attributes.subject
Ukraina immigrantide keeleõppe toetamine koolis

# data[].attributes.body
Lingi alt leiate salvestatud vebinari Euroopa Nüüdiskeelte Keskuselt, inglise keeles

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Council of Europe has developed a set of tools to support member states in their efforts to respond to the challenges faced by those who are providing language support to children arriving from Ukraine as the children adjust to their new environment and their new schools. Some of these tools have been written recently with this purpose in mind. Others are adapted from the Toolkit for adults which was developed as part of the Council of Europe's Linguistic Integration of Adult Migrants (LIAM) project, This is available on this website.

These tools have been created and selected as being especially useful in the early stages of language support with newly arriving refugee children. They are designed to assist organisations, teachers and volunteers who are providing language support for refugee children arriving from Ukraine with no knowledge, or very little knowledge, of the language of the new country. These nine tools have now also been translated into the languages of the neighbouring countries receiving the largest numbers of fugitives from the war in Ukraine: Hungarian, Polish, Romanian, Slovak/Czech.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
european centre for modern languages (ecml)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
centre européen pour les langues vivantes (celv)

# data[].attributes.attachment_link.title
ECML/CELV > Resources > Supporting the linguistic integration of refugees from the Ukraine

# data[].attributes.attachment_link.description
European Centre for Modern Languages (ECML), Centre européen pour les langues vivantes (CELV)