# data[].attributes.headline
Relació d'Espanya i EUA durant la Guerra Freda

# data[].attributes.subject
Relació d'Espanya i EUA durant la Guerra Freda

# data[].attributes.body
Franco era un anticomunista radical, i això era fonamental per obtenir el suport dels nord-americans. A més, Espanya tenia una situació estrategicament molt bona pels interessos d'Estats Units i volien aprofitar-se de la debilitat del règim franquista per instal.lar bases militars a aquest territori. A mesura que apareixia el suport nord-america el fascisme va començar a desapareixer. El partit únic va començar a perdre influència i es va substituir per els nord-americans.  Aquests no dubtaven en sostenir un sistema dictatorial perquè amb allò obtenien avantatges geostratègics molt importants. Franco tampoc va dubtar en obeïr als Estats Units, perquè tenien una ideologia, a la que el dictador espanyol havia injuriat molts cops abans de la seva rebel.lió. Estats Units va seguir mantenint la dictadura com una fortalesa anticomunista fins la mort de Franco. Pels Estats Units la relació amb España era poc important en el que es refereix a l'economia, la seva prioritat era la posició geoestratègica d'Espanya i les bases militars. També pel president nordamericà no era prioritaria la expansió de la democracia, tot i que en els seus discursos digues el contrari; per ell, la contenció del comunisme era el més important. Estats Units va situar tres bases aéreas principals a Morón, Torrejón y Zaragossa, una naval a Rota i altres intalacions de comunicació i logística.

Marina Domínguez, Silvia Almazán i Helena Ceprià

# data[].attributes.headline
Divisió dels blocs: Comunista i Capitalista

# data[].attributes.subject
Divisió dels blocs: Comunista i Capitalista

# data[].attributes.body
El teló d'acer va ser un terme donat per l'ex primer ministre britànic, Winston Churchill, qui va dividir Europa després de la 2a Guerra Mundial i va designar unes fronteres durant la Guerra Freda. Aquestes, dividien Europa en dos grans blocs, els comunistes ( Orient ) i els capitalistes ( Occident ).
La URSS i els EEUU van ser països incompatibles durant aquest periode i els dos intentaven atemorir al rival.
Aquests són els països que estaven en el bloc capitalista: Portugal, Islàndia, UK/Irlanda, Dinamarca, Espanya, França, Itàlia, Bélgica, Països Baixos, Noruega, Suècia, Finlandia, Austria, Grècia, Turquia i USA. I aquests, en el bloc comunista: Polònia, Txecoslovàquia, Hongria, Romania, Bulgaria, URSS i Logoslàvia i Albania eren comunistes però no estaven alienats amb l'URSS.
Aquest enfrontament va durar des del final de la 2a Guerra Mundial fins la caiguda del mur de Berlín al 1989. En l'actualitat, Europa ha superat aquesta etapa i es viu un periode de coexistencia pacífica amb la resta del món.

Carlota Guerra, Nicole Núñez i Alba Pueo.

# data[].attributes.headline
Berlin (Alemanya) durant la guerra freda

# data[].attributes.subject
Berlin (Alemanya) durant la guerra freda

# data[].attributes.body
Berlín va tenir un paper central en el conflicte de la guerra freda. El 1949, Berlín es va convertir en la capital d'una règim que seria el "millor estudiant" del bloc soviètic. Els líders alemanys de l'est van lluitar per retornar la ciutat a la seva lluentura abans de la guerra. La reconstrucció era molt lenta. No obstant això, a la dècada dels seixanta, les construccions emblemàtiques del socialisme, articulades al voltant de la plaça vermella d'Alexanderplatz, van prosperar a l'Alemanya de l'Est.
Durant la Guerra Freda, Berlin Occidental es va llançar als seus habitants, malgrat els esforços per recolzar i promoure l'enclavament atractiu, un post anticipat presentat al millor de la cultura i al consumisme occidental.

● Defeccions

A mesura que la gent de l’Alemanya de l’Est va començar a adonar-se que no volia viure sota la dominació de la Unió Soviètica i el comunisme, van començar a abandonar la zona oriental del país i es van desplaçar cap a l’oest. Aquestes persones es deien desertors.

Amb el temps, més i més persones van marxar. Els líders soviètics i alemanys de l'est han començat a preocupar-se que estaven perdent molta gent. Al llarg dels anys de 1949 a 1959, més de 2 milions de persones van sortir del país. Només el 1960, al voltant de 230.000 persones van desertar.

Tot i que els alemanys de l’est van intentar sortir de la gent, era bastant fàcil que les persones abandonessin la ciutat de Berlín perquè l’interior de la ciutat estava controlat per les quatre grans potències.

JOVEMAE
SHAINE

# data[].attributes.body
Entre el 1949 i el 1961, els dos milions d'alemanys de l'Est van fugir cap a Occident, Berlín
quedarà dividida en quotes d'influència. El dia 13 d'agost de 1961, per iniciativa dels
autors de Berlín-Est, s'aconseguirà dividir la ciutat en dos. El teló d'acer
simbòlic es convertirà en un palpable de Berlín en una realitat. Aquest és el símbol més conegut de la Guerra Freda i de la divisió d'Alemanya.

Causa:
El problema sorgiran l'any 1958, quan els dirigents soviètics van voler posar a la
fugida. L'URSS exigirà que Berlín-Oest estigui integrat a la RDA que es converteix en una zona neutre sota control de l'ONU.

Caiguda del mur:
El mur de Berlín va provocar el dijous el dia 9 de novembre de 1989, després de més de 28 anys. L’antiga zona de l’època havia estat reconeguda avui, especialment per a grans esplanades que es troben al carrer Bernauer Straße i al llarg del carrer Alte Jakobstraße. Els amples traçats entre les línies de mur es coneixen avui dia com Mauerstreifen. Al centre de la ciutat, però, hi ha uns terrenys que se'ls donaran aviat sense altres usos.

Ronghua Li

# data[].attributes.body
. Qué és?
La cursa espacial, fou una clara competència entre els blocs capitalista (Estats Units) i comunista (URSS).
Les dates clau d'inici i final son entre el 1957 , llançament de l'Spútnik i 1975 acoblament dels mòduls Apollo i Soiuz
El 4 d'octubre de 1957 la Unió Soviètica va aconseguir posar en òrbita al voltant de la terra , per primera vegada en la
història , un engini de fabricació humana l'Spútnik . Tot i que oficialment es tractava d'un acte científic més durant
l'any geofísic internacinal.
Per què existeix una competència?
El fet va ser rebut pels Estats Units com una amenaça a la seva superioritat en els camps
militars i de comunicacions.
Molts diaris dels Estats Units van donar la notícia posant l'accent en el fet que els Rojos havien llançat un objecte que els podria amenaçar

# data[].attributes.body
Va ser un conflicte armat que va tenir lloc a Corea i la va dividir en dos ( Nord i Sud ). Corea del Sud va ser influenciada pel Capitalisme i Corea del Nord va ser influenciada pel Comunisme. Va ser el primer conflicte armat.
Després de la Segina Guerra Mundial les potències vencedores van dividir Corea en dos. Corea del Nord era aliat amb l'URSS i Corea del Sud va quedar sota la influencia Americana.
El 25 de juny de 1950 Corea del Sud, juntament amb la capital, va ser invadida pels de Corea del Nord. El seu objectiu era unificar el territori i convertir-lo en un país comunista.
Estats Units, després d'aquesta invasió, va enviar tropes per expulsar els comunistes del Sud de Corea. Els soldats van arribar a Seül, la capital, sense gaires dificultats. Es van dirigir al Nord i també van arribar a conquerir Pynogyang.
El retrocés de les tropes nordcoreanes van fer que els seus rivals sobrepassessin la frontera del Paral.lel 38 i  acorralar-los al nord de la Península. La possibilitat de la derrota de Corea del Nord va donar com a resultat que Xina interferés en el conflicte per el temor del govern xinés d'una victòria dels americans que portaria una invasió al territori xinés.
Al juliol de 1953, el govern nord-americà va amanaçar en utilitzar armes nuclears contra Corea del Nord i Xina. Xina al ser amanaçada es van rendir i va finalitzar la guerra.
Carlota Guerra, Alba Pueo i Nicole Nuñez

# data[].attributes.headline
Diferencies entre el bloc Capitalista i Comunista

# data[].attributes.subject
Diferencies entre el bloc Capitalista i Comunista

# data[].attributes.body
*ECONOMIA
La recuperació econòmia va anar seguida als països capitalistes de gairabé tres dècades de gran creixement econòmic.
Aquest creixement va fomentar el consum d'energies com el petroli i de materies primeres a baix preu. A més a més les noves tecnologies van permetre la producció a gran escala i en cadena fet que millorà la productivitat i va agumentà l'inversió. El creixement va ser liderat pels EEUU que es va convertir en la primera potència mundial, la internacionacionalització dels mercats financers capitalistes, va fer que les empreses es combertisin en multinacionals. La Borsa de NY es va combertir en la més important i amb ella el dòlar com la moneda internacional per excel·lència.

De retruc el bloc comunista es va caracteritzar per la total intervenció de l'estat en l'economia, controlant el mercat al 100% i eliminant la propietat privada, tots els béns i serveis pertenyien al sector públic.
Es va donar prioritat a l'indústria pesada, armametística i energètica; també a les comunicacions. En canvi, l'alimentació i els béns de consum van créixer a un ritme molt i molt lent. La seva economia vaser molt desequlibrant, mai va assolïr el nivell dels països occidentals. Això sí tots els ciutadans tenien garantida la feina, vivenda, habitatge, pensions, vacanses pagades, educació i sanitat; però per tothom el mateix indepenedentment de la teva feina.

BRUNO DURÁN

*POLÍTICA:
En el sistema Capitalista més principalment en els Estats Units es basa en l’alternança de dos partits polítics: Els demòcrates i Els republicans.
El partit demòcrata que es caracteritza per ser més progressista i per intentar posar fi a les desigualtats socials com pot ser la racial és un partit més proper a l'esquerra i en canvi el partit republicà al que pertany l'actual president Trump es caracteritza per ser més conservador i defensor de reduir la intervenció de l'estat considerant que les càrregues fiscals (impostos) han de ser baixa ja que creuen que l'individu decideix millor que l'estat que cal fer amb els seus impostos. En aquest sistema democràtic mitjançant eleccions s'escolleix un president

En el sistema Comunista com es podia veure a la URSS nomes hi havia un partit polític anomenat PCUS, aquest partit perseguia a la oposició i no respectava les llibertats.
Al voltant d'aquest partit es va crear una classe social que controlava tots els racons de l'Estat i tenia privilegis econòmics i per sota hi havia els afiliats buròcrates que controlaven tots els serveis, les empreses, la policia...

Arnau M

# data[].attributes.body
*Que és?
Va ser un conflicte bél.lic lliurat entre 1955 i 1975 per impedir la reunificació de Vietnam sota un govern socialista o comunista
*Participants.
En aquesta guerra van participar dos bàndols. En el primer bàndol trobem la República de Vietnam la cual estava en contra dels comunistes junt el recolzament dels Estats Units i altres nacions aliades amb ells. S'enfrontaven contra la guerrilla local del Front Nacional de Llibertat de Vietnam i l'excèrcit de la República Democràtica de Vietnam (Vietnam del Nord) amb el recolzament de Xina i la Unió Soviètica.
*Causes
Per Vietnam del nord i el FNLV (front nacional de llibertat de Vietnam) foren la repressió del govern de Vietnam del Sur i la cancelació del referéndum de reunificació. Per Vietnam del sur i Estats Units l'incident del golf de Tankin a 1964,que els va permetre entrar de manera directa a la guerra. **Incident del golf a Takin va ser la utilització d'una simulació d'un fals atac de Vietnam contra les tropes de l'armada d'Estats Units.
*Resultat
Victoria decisiva nordvietnamita i derrota política i militar d'Estats Units
*Consecuencies
-Desaparició de Vietnam del sur.
-Utilització dels mitjançs de comunicació com a arma.
-Instauració de governs comunistes a Vietnam, Camboya i Laos
-5'7 milions de víctimes
*Conclusió
Va ser un fet molt important durantbel període de la guerra freda ja que va ser una de les úniques derrotes d'Estats Units a més de veure's el clar conflicte entre  capitalisme i comunisme

Èric Boada