# data[].attributes.body
fråga 3.
Förskoleklassen har ett samarbete med kuratorn då hon kan skapa relationer med eleverna, så att mötet med henne blir naturligt.
Specialpedagogerna besöker de olika klasserna för att bygga upp en relation med eleverna. Rektorn kan vara en synlig del i verksamheten, exempelvis äta med eleverna och vara en delaktig pedagogisk ledare.
Skolsköterskan kan hälsa på i varje årskurs och prata om hälsa, eller ge oss pedagoger tips och råd.
Skolpsykolog kan hålla föreläsningar för personalen.

# data[].attributes.body
Fråga 2.
Fria kollegiala träffar där lärarna bestämmer samtalsämnen.
Göra observationer hos varandra och få tid till att reflektera tillsammans.
Kollegiala träffar där vi delger varandra om olika lärmiljöer, arbetssätt och erfarenheter- En gång per termin träffar med lärare från andra skolor.
Få tillfällen till att diskutera bemötande av eleverna tillsammans med fritidspersonalen.

# data[].attributes.body
Grupp E110

# data[].attributes.body
Fråga 1: Ett samtalsforum där vi kan prata om undervisningen och hur vi löser saker i klassrummet.
Lägga lektioner parallellt så att vi kan samordna resurserna bättre.
Utvärdering av resultat.
Klasskonferenser för att diskutera hur vi löser problem och bemötande av eleverna.
Fråga 2: Utgå från det centrala innehållet och kunskapskraven för att hitta gemensamma faktorer.
Lära sig av varandra och auskultera.
Tid för sitt gemensamma mentorskap inlagda i mötesstrukturen.
Tydlig pedagogisk tanke och möten inlagda i kalendern så att beslut når alla.
Kollegial samsyn på lärande och bemötande av elever.
Fråga 3: Elevhälsan ska vara ett team och beroende av behovet så behövs alltid olika kompetenser i verksamheten.
Vi önskar mera aktivt deltagande i verksamheten av EHT.

# data[].attributes.body
1. Mer träffyta
* Mer samarbete mellan pedagogiska kartläggningar
* Mer tillfällen att samtala om elever
* Personalen behöver mer gemensam tid för elevärenden
* ALLTID använda oss av löpande dokumentation när det samtalas om elever och att all information ska läggas in i det.
* Tydlig introduktion till ny personal/ all personal av dokumentation, schoolsoft arbetsuppgifter, vikarie information osv...
2. Gemensamma regler och hur vi bemöter dem gemensamma reglerna. Tex, mobiler, avvisad från klassrum- vart ska eleven bli av? Osv
* Pedagogiska frågor i grupper. Hur ska vi jobba gemensamt kring olika elever.
* I förväg sammansatta personalgrupper som träffas tex fyra gånger per läsår i förväg planerande tillfällen inlagda i kalendern, medlemmarna i dessa grupper har i uppgift att besöka några av varandras undervisnings situationer och att tillsammans reflektera kring detta.
* Önskas mentorstid mellan mentorerna där det kan diskuteras frågor kring ens klass.
3. Mer kommunikation mellan studion och personal gällande närvaro. Under klasskonferenser samtalar om extra anpassningar kring elever och att det sker mer direkt kontakt mellan spec och lärare.
* Mentorerna ska undervisa sina elever i så lång utsträckning som möjligt.

# data[].attributes.body
Diskussionsförslag
Fråga 1: Tvålärarsystem redan  från förskoleklass.
Se över nuvarande rastsystem. Tänk utanför boxen. Måste alla raster vara fria? Utomhuspedagogik istället för fria raster där det blir mycket konflikter. Raster årskursvis.
Utbyta tjänster med fritids. Lärarna kan vara med och vara rastvakter, så att fritids kan  gå in i klasserna och stötta upp. Samma fritidspedagog är knuten till samma klasser, så att det inte blir "hattigt". Samma lärare är knuten till samma fritidshem.

# data[].attributes.body
Fråga 1: Avsätta tid för samarbete mellan fritids och skola. Samt utarbeta vilken typ av samarbete vi vill ha. Vi vill ha inplanerade möten ca 1-2 ggr per termin för diskussioner mellan stadierna, årskurserna och de olika professionerna.
Fråga 2: Klassrumsobservationer med tydliga ramar, regelbundna gruppträffar med kollegahandledning (finns mallar). Testa att filma sig själv och analysera varför man gör som man gör.
Fråga 3: Ordna en "samordnare" för fritids för att lösgöra biträdande rektor så denne får mer tid till F-3, då vi önskar mer vardaglig kontakt. Ersätt 1 verksamhetsmöte med elevkonferens och bjud in fritids. Ökat samarbete mellan kurator och klasser.

# data[].attributes.body
grupp 1 f-3

# data[].attributes.body
Vi ska jobba efter en framgångsfaktor som de tar upp i boken, vilket är tvålärarsystem. Gällande förändringar så kan det börja uppifrån, från skolchef, vidare till rektor, till lärare osv. Bättre instruktioner och förberedelsemöjligheter för vikarier.

Mer tid att träffas. Olika personer inom arbetslagen och andra grupper behöver bli bättre på att respektera mötestider, så att vi kan utnyttja mötena på ett bättre sätt.

Det finns flera elever i varje klass/årskull som behöver stöd på olika sätt, vi behöver bli bättre på att träffas ämnes- och årskursövergripande för att utbyta erfarenheter och tips, exempelvis hur man jobbar i 4an med elever som är lågpresterande i engelska, kontra hur man jobbar i 7an med lågpresterande elever i engelska.

Vi diskuterade kring extrahjälpen och specialundervisningen, t.ex. om man lagt årskursens mattelektioner samtidigt, och vilka effekter det hade haft.
Assistenterna kan i många fall göra större påverkan om de har mindre grupper från varje klass under lektionstid, snarare än att de går med enskild elev. Klassassistenter som är kopplade till årskursen. Årskursarbetslagen kan bestämma över resursfördelningen på gemensamma möten.

Utökat mötesbehov mellan lärare och resurspersoner, i samsynen kring undervisningen, då kan man sammansvetsa ett starkt "team", för lösningar kan diskuteras bättre om alla inblandade personer är på plats, och vi kan diskutera på gruppnivå, elevhälsan får gärna också delta på dessa träffar.
Viktigt att hitta bra former för olika mötesforum, där tiden används rätt.

Ett team som kan ta tag i konflikter vore bra, för idag landar mycket på mentorn, som har svårt att hinna med. Hade man kunnat kontakta någon i ett team som rycker ut och tar tag i problemen direkt skulle mycket kunna lösas. T.ex. en kurator på plats, så eleverna har något ställe att gå till direkt.

# data[].attributes.body
Fråga 1:
Att få tid tillsammans i personalen. Lära känna varandra. Viktigt med den sociala biten för att öka gemenskapen. Lättare att prata om arbetsrelaterade frågor också då, även om de är "obekväma". Öka samarbetet med fritids. Personalen på fritids blir utanför eftersom de inte kan gå på gemensamma möten när de är i barngrupp. Saknar helheten. Saknar att vara mer delaktiga i klassrummet. Hur fördelar man rastvakterna. Hur löser man konflikter med barn som man inte har en relation till? Vi skulle kunna samarbeta mer under gemensamma dagar/aktiviteter. Även förskoleklasserna med personal Kan känna sig mer delaktiga under dessa dagar eftersom de annars är mer isolerade från resten av skolan. Steget från förskoleklass till ettan blir större nu. Ha höga förväntningar på varandra och inte misstro varandra. Granska sig själv. Vad står jag för, var står jag? Lita på mina kollegor att alla gör sitt eget bästa. Vi måste fatta gemensamma beslut om vad som är viktigt och hjälpas åt att ro saker i land. Samverka i alla yrkeskategorier. I början av varje läsår träffas representanter från alla yrkesgrupper/arbetslag och prata om vad vi ska anordna för särskilda aktiviteter. Även ses innan händelsen. Framförhållning behövs. engagemang från alla. Känna glädje tillsammans. Viktigt att kompetensutveckling sker i blandade grupper. Lättare att samspela och göra lika då.

Fråga 2:
Önskemål om avsatt tid för observationer av varandra. Den som blir observerad kan komma med önskemål om vad den vill ska observeras. Då kan man lättare reflektera tillsammans och finna stöd hos varandra. Ett vinnande koncept: strukturer, strategier, uppstart, avslut. Reflektionerna stannar årskursvis. Vi skulle behöva delge varandra över "gränserna".
Reflektionsträffar som utgår från särskilt förutbestämda frågor. En röd tråd genom alla årskurserna. Vi behöver diskutera värderingar, gränssättning och vad vi står för. Ta sig tid till att prata med varandra om man ser en händelse som man ifrågasätter. Inte ta det personligt utan som en del i sin yrkesutveckling. Det skulle vara nyttigt att till exempel fritidspersonalen bytar avdelning med varandra då och då. Kan man praktiskt lösa detta på andra stadier?

Fråga 3:
Förskoleklassen har ett känsloprojekt med kuratorn som är mycket uppskattat. Bra om eleverna har mött personal från elevhälsans yrkesgrupper i olika situationer och lär känna dessa. Eleverna ska kunna vända sig till all personal och känna sig trygga med dessa. Se över scheman så att elevhälsans möten inte ligger när vissa lärare fortfarande är i barngrupp. Svårt att få tid till att ta upp saker.
Önskemål om tid med specialpedagogen enskilt.

# data[].attributes.body
Vilka förändringar ska vi göra nästa läsår.....?
* Vi behöver möjligheter att kunna planera tillsammans, delge varandra idéer och erfarenheter. Undervisande lärare/resurspersonal/specialpedagog/SvA

* Handledning för assistenter och vikarier.

* Fler diskussioner och beslut runt samsyn F-9

Vilka sätt kan vi testa och utöka vårt kollegiala lärande nästa läsår?

* Regelbundna skolutvecklingsträffar.
* Fler workshops runt t ex språkutvecklande arbetssätt - pedagogiska diskussioner kommer på köpet.
* Inplanerade ämnesträffar.
* "Lesson study". Att vara två ibland. Här eller på andra skolor - lärspridare med tydligt uppdrag.

Vilken av elevhälsans yrkesgrupper vill ni ha ett utökat samarbete med och hur skulle det arbetet kunna se ut?

* Klassrumsbesök av Specialpedagog skulle göra det enklare att föra diskussioner runt elever och hur vi hjälper dem bäst.

* Information om olika hjälpmedel/program/appar av spec.