# data[].attributes.body
Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste och eleverna lär ha mött den i förskolan, i hemmet och i medier. Den kommer såklart att ha tagit plats i undervisningen tidigare, men ett helhetsgrepp där vi djupdyker och arbetar ämnesövergripande med såväl SO- som NO-ämnen kommer under våren i åk 2. För att verkligen förstå klimatfrågan och hur allt hänger ihop behöver man ha ganska mycket grundförståelse om världen, vilket eleverna vid det här laget har samlat på sig. Funderingar kring vilka som styr och bestämmer och hur vårt demokratiska system fungerar är naturliga, vi försöker hjälpa eleverna med förståelse för de grundläggande strukturerna under den här terminen.

# data[].attributes.body
Det mesta ämnesinnehållet kommer lyftas flera gånger under lågstadiet. Tidigare kunskaper kommer att lyftas in i nya sammanhang och sättas i relation till det nya man lär sig. En del innehåll är dock så breda och övergripande att de fyller en större funktion i det vi kallar övergripande teman. Dessa områden kommer att lyftas kontinuerligt och som en naturlig del i att skapa förståelse för många andra teman.

# data[].attributes.body
I slutet på årskurs tre så försöker vi binda samman flera olika ämnesinnehåll och skapa en bredare förståelse för samhället vi lever i idag, detta med hjälp av tidigare kunskaper om samhället, rättigheter och historien. Vi hjälper eleverna in i det fortsatta livet med ett tema som djupdyker i pengar, deras värde och dess funktion i samhället.

# data[].attributes.body
Det finns flera delar in undervisningen där grundläggande förståelse gör vidare förståelse betydligt enklare. När det kommer till folkförflyttningar så är det viktigt att ha förståelse för naturens inverkan på landområden (istid, värmebölja, klimatförändringar osv) och grundläggande förståelse för mänskliga rättigheter och politik. Därför är temat om migration förlagt först här. På samma sätt ville vi bygga upp med grundkunskaper innan vi arbetar med de innovationer som fått oss att ändra våra levnadssätt (t ex från jägare/samlare till bönder).

# data[].attributes.body
Vi fortsätter att utforska närområdet och den här gången tar vi oss långt bak i tiden när vi undersöker vilka spår som har lämnats från bland annat istiden. Vi ser även framåt med fokus på vilka förändringar som sker och kommer att ske. Eleverna har här kommit en bit i sin själsliga utveckling och ett tema med något tyngre ämnen som religion med fokus på det obegripliga får här göra inträde.

# data[].attributes.body
Vårterminen i åk 1 tar avstamp i området kring skolan. Vi kommer kunna använda det vi lärt om kartorna under ht när vi börjar utforska miljön omkring oss.  Vi använder oss av dramatiseringar och studiebesök för att förstå tiden som varit. Under våren får även högtider ta plats i undervisningen och vi tar avstamp i påsken, men låter den vara just en språngbräda för förståelse för vad en högtid är och kan vara i olika religioner och på vilket sätt högtider hjälper oss att uppmärksamma religionen och specifika hädelser med och utan religiös anknytning.

# data[].attributes.body
Under höstterminen i förskoleklass är det mycket som är nytt för eleverna. Det finns inget syfte i att överösa eleverna med faktainnehåll och stoffträngsel. Här fokuserar vi i stället på att eleverna ska lära sig att gå i skolan och att samexistera med sin omgivning. Bilderboken får här ta stor plats som ett verktyg när eleverna ska få se på liknande frågor ur flera olika perspektiv.

# data[].attributes.body
Ju äldre eleverna blir, desto mer kan man förvänta sig att de rör sig självständigt i närområdet. Att lära sig om grunderna i trafiken är därför mycket viktigt. Från förskoleklass har eleverna med sig grunderna i arbete med normer, detta bygger vi vidare på och lägger som en grund för fortsatt arbete under elevernas skolgång och liv.

Att ha grundläggande förståelse för kartor och var saker ligger i världen kommer att vara till stor hjälp för framtida förståelse därför introduceras även kartan som redskap under den här terminen.

# data[].attributes.body
Vårterminen i förskoleklass ger oss möjlighet att så smått börja med lite mer strukturerat ämnesinnehåll. Vi håller oss dock nära eleverna och diskuterar frågor som berör dem i deras vardag. Eleverna introduceras även för olika sätt som man kan undersöka sin omgivning på, detta med en flytande gräns mellan samhällsvetenskapen och naturvetenskapen.

# data[].attributes.body
https://m.youtube.com/watch?fbclid=IwAR0nsclWWlky53OqDSDvkhA8a4lpyqpeE8tGwU0qkXQ-dTQxLC7XpMHX_5g&v=-6Wu0Q7x5D0&feature=youtu.be

# data[].attributes.body
Förståelsemål
Spår i naturen kan vara källor till kunskap om det förflutna

# data[].attributes.body
Förståelsemål: Genom regler som alla förstår och är delaktiga i att skapa blir det lättare att umgås.

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Genom att ta del av aktuella samhällsfrågor så får vi möjlighet och verktyg för att reagera och agera på det som händer omkring oss

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Barn som alla andra har rättigheter och dessa får inte kränkas.

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Människor bosätter sig där de tror att det finns bäst chans att överleva/leva

Förståelsemål:
Det finns olika orsaker till att människor väljer att flytta, men det är samma behov som styr

# data[].attributes.body
Förståelsemål: Ett samhälle bygger på förväntningar om att människor håller sig till vissa normer och regler

# data[].attributes.body
Aktuella samhällsfrågor i olika medier

# data[].attributes.body
Nordiska museet: Människan i norden (från HT23)
Nordiska museet: Tidsvalvet
Historiska museet: Forntider
Historiska museet: Vikingarnas värld
Skansen: Historien får liv
Stockholms stadsmuseum

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
trafik, förbud, påbud, varning, skyltar, fotgängare/ gångtrafikant/gående, företräde, övergångsställe

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
inlandsis, klimatförändring, berggrund, urberg, rundhäll, rullstensås

# data[].attributes.body
Att göra:
Genomgående med progression; Veckans nyhet/er

Tanken här är att samhällsfrågor i olika medier ska vara ett stående inslag i undervisningen där vi pedagoger letar format och frågor anpassade efter elevgruppens utveckling. I ett sådant genomgående tema genom samtliga årskurser kan vi samtidigt som vi diskuterar de händelser/skeden/processer mm som nyheter lyfter fram också ta upp frågor?
Vad kännetecknar en nyhet?
Vilka typer av källor kan vi hitta i nyheter?
Hur kan vi värdera olika källor och medier?
Vilka kunskaper behöver vi ha för att förstå en nyhet?
Behöver vi nyheter?

# data[].attributes.headline
Temaområde: Hur vi organiserar det gemensamma

# data[].attributes.subject
Temaområde: Hur vi organiserar det gemensamma

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Människors liv blir lättare om vi samarbetar för att hjälpa varandra med det alla behöver

# data[].attributes.headline
Introduktion och löpande samarbete med vårdnadshavare

# data[].attributes.subject
Introduktion och löpande samarbete med vårdnadshavare

# data[].attributes.body
* Inled med möte med elever och vårdnadshavare, inte traditionellt föräldramöte utan ett möte med praktiskt arbete i grupper som samarbetar med elever och vårdnadshavare blandat

* Samla på dig bra problemlösningsuppgifter som passar alla (matematik, SO, NO, svenska etc)

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
skatt, yrken, arbete, lön, företag, organisationer, myndigheter, kommun, region/landsting, verksamheter, kulturliv

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
behov/vilja-säkerhet, normer, regler

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
jobb, bostad, naturresurser, migration, flykting, klimatflykting, livskvalitet

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
då och nu, förutsättningar, orsak-konsekvens, likheter-skillnader

# data[].attributes.body
Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

# data[].attributes.body
Förståelsemål:

Landskapet runt omkring oss och skildringar kan hjälpa oss att förstå hur det var i det förflutna

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
landskap (natur, kultur), spår

# data[].attributes.body
Att göra:
*Bygga upp trafiksituationer med brio (simulera)
*Arbeta med färg och form för respektive skylttyp (påbud, förbud, varning)
*Utforska närområdet (trafiksituationer)
* Gå igenom elevernas skolväg på kartan (markera ut) och resonera kring trafiken längs sträckorna, vilka vägar/gator finns? Hur ser trafiksituationerna ut?

Frågor:
Varför behöver vi regler i trafiken? Vad skulle hända om vi inte hade regler?

https://trafikeniskolan.ntf.se/lektionsforslag/
https://urplay.se/serie/171736-gatsmart

# data[].attributes.body
Några utmärkande drag i närområdets natur- och kulturlandskap. Spår av den senaste istiden.

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
föremål, berättelser, förr i tiden, det förflutna

# data[].attributes.body
Att göra:

*Utforska spår i närområdet

* Inledning: Läraren har trixat med jordgloben och förändrat den så att den visar hur jorden såg ut under vår senaste istiden (klipp och klistra med papper/bomull). Vi går in i roll och reser bakåt i tiden till tiden då isen låg tjock över Skandinavien och tryckte ner jordskorpan under en den enorma tyngden. Samtal om klimatet då och hur isen påverkade landmassor. Vad hände sen?

* Bearbetning av tidslinjen från materialet Hitta historien som visar Sveriges historia från istid till nutid för att illustrera hur lång istiden var i förhållande till "vår tid"

* Vad hände när isen smälte och hur kan vi veta det?

- vi testar själva med is och ett lämpligt material för att visa hur landhöjningen gick till (hur skulle vi kunna göra? material? är detta ens möjligt att testa praktiskt?)

- vi tittar på film från SGU

- vi tittar på kartor för att undersöka hur isen rörde sig när den smälte undan och i vilken riktning och vad som kan tänkas ha skett i landskapet, vi experimenterar med is, jord, småsten, sand, hårtork och simulerar istid (om det går)

* Vi ställer hypoteser kring hur det kan avspeglas i landskapet

* Vi undersöker kartor som visar åsar i Sverige

* Vi jämför våra hypoteser med faktiska spår i landskapet t ex rullstensåsar och rundhällar genom exkursioner, stämmer de med våra hypoteser?

https://www.sgu.se/om-geologi/jord/fran-istid-till-nutid/film-om-istiden/

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
individualism-solidaritet, eget-gemensamt, offenligt-privat

# data[].attributes.body
§ Förstå att en trosuppfattning ger innebörd åt obegripliga händelser och sätter dem i ett sammanhang

§ Förstå att människor har ett gemensamt behov av hantera döden men vi gör olika och tänker olika.

§ Förstå att människor är ömsesidigt beroende av varandra

§ Förstå att byteshandel alltid varit en förutsättning för mänsklig överlevnad och att det är så även idag, men med pengar som medel för bytena

§ Förstå att människans aktioner påverkar klimatet

§ Förstå grunderna i hur vi kan handla för att lämna ett positivt klimatavtryck efter oss

§ Förstå att de som barn har rättigheter som inte på några villkor får kränkas

# data[].attributes.body
§ Alla dör (Jesper Lundqvist, Gabi Frödén)
§ Finns det chokladpraliner i himlen? (Stina Brandin)
§ Madicken, Bröderna lejonhjärta, Emil i Lönneberga, Mio min Mio, mm (Astrid Lindgren)
§ Hej jorden (Michael Foreman)
§ Heja jorden! (Jörn Spolander)
§ Veckan före barnbidraget (Elin Johansson, Ellen Ekman)
§ Hemma hela sommaren (Elin Johansson, Ellen Ekman)
§ Pelle Svanslös får en kompis (Gösta Knutsson)
§ Dom som bestämmer (Emma Adbåge)
§ Dumma teckning (Emma Adbåge)
§ Alfons-böcker (Gunilla Bergström)
§ Alla barns rätt (Pernilla Stalfelt)
§ Gropen (Emma Adbåge)
§ Vem bestämmer (Stina Wirsén)
§ Från A till Ön - En berättelse om riksdagen och demokratin (Johan Unenge)
§ Ankomsten (Shaun Tan)

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
skildringar, levnadsvillkor, dåtid-nutid, jämförelse, varaktighet-förändring

# data[].attributes.body
Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, rättvisa och könsroller.

# data[].attributes.body
Hemortens historia och vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om livet där under olika tider.

# data[].attributes.body
Skildringar av människors levnadsvillkor förr i tiden, till exempel i barnlitteratur, sånger och filmer. Minnen berättade av människor som lever nu.

# data[].attributes.body
Normer och regler i elevernas vardag, till exempel i lekar och spel, och varför regler kan behövas.

# data[].attributes.body
Kristendomens roll i skolan och på hemorten förr i tiden.

# data[].attributes.body
Samtala, lyssna, ställa frågor och framföra egna tankar, åsikter och argument om olika områden som är bekanta för eleverna, till exempel etiska frågor och vardagliga händelser.

# data[].attributes.body
Barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen).

# data[].attributes.body
Demokratiska värderingar och principer, i sammanhang som är bekanta för eleverna. Hur gemensamma beslut kan fattas och hur konflikter kan hanteras på ett konstruktivt sätt.

# data[].attributes.body
Att göra:

Vi introducerar de grundläggande demokratiska principerna genom att använda oss av klassråd och låta eleverna vara delaktiga i att alla får lämna förslag på aktiviteter som vi sedan kan rösta om.

Vi kopplar begrepp som majoritet, minoritet och kompromiss till elevers lekar och konflikter och arbetar med konstruktiva lösningar på sådana.

Vi introducerar Barnkonventionen och kopplar artiklarna till elevernas vardag.

Vi läser:

Alla barns rätt (Pernilla Stalfelt)

Gropen (Emma Adbåge)

Vem bestämmer (Stina Wirsén)

# data[].attributes.headline
Temaområde: Hur arbetar man vetenskapligt?

# data[].attributes.subject
Temaområde: Hur arbetar man vetenskapligt?

# data[].attributes.body
Försteåelsemål:
Världen kan undersökas och analyseras på många olika sätt

# data[].attributes.body
Olika sätt att utforska företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, till exempel genom observationer, mätningar och samtal om iakttagelser. Hur elevnära företeelser och samband kan beskrivas, till exempel med ord och bilder eller enkla tabeller och diagram

# data[].attributes.body
Förståelsemål: Normer är kulturellt betingade och därmed föränderliga, de är aldrig fasta

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
normer, kvinnor, män, kläder, färger, kulturer, traditioner

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
norm, osynlig eller oskriven regel, normbrytare - normföljare
förväntningar, grupptryck, fast och föränderligt

# data[].attributes.body
Samtal om och reflektion över normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer.

# data[].attributes.body
Att göra:

* Vad är en norm? Vi arbetar med olika övningar för att packa upp begreppet.

* Tankeövning med inspiration från metodmaterial från MKC:s sida Lås upp. Läraren läser upp meningar som eleverna får avsluta...Det finns inget rätt eller fel svar, det kan finnas flera svar.

T ex: När du äter använder du....? När du kommer hem till någon tar du av dig...? När någon fyller år brukar många ge....? När du vill säga något på lektionen måste du...? När någon säger tack säger du...? Om någon går i badkläder utomhus på vintern blir många...? När du betalar i en affär ställer du dig ofta i...? På ett bröllop har de flesta gästerna på sig....?

* Samtalsövningar som går ut på att upptäcka och förstå olika typer av normer.

Hur lär vi oss normer och av vem? (inlärda, självklara, plats- och situationsbundna, konsekvenser, privilegier, förändras)

* Övning med positiva/negativa normer, möjliggörande och begränsande...??? Fanns intressant exempel med klädaffär som man skulle kunna bearbeta och anpassa lite, kolla igenom tillsammans

* Klädnormer i världen och genom tiderna, vi tar en rundtur i tid och rum, arbeta fram ett bildspel...varför ser normerna för kläder/kön t ex olika ut i olika delar av världen?

https://www.lasupp.nu/utbildningsmaterial/metoder-att-anvanda-med-elever/

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
En karta är ett redskap som hjälper oss att överblicka större områden än de vi kan se.

# data[].attributes.body
Centrala samhällsfunktioner, till exempel sjukvård, räddningstjänst och skola.

# data[].attributes.body
Yrken och verksamheter i närområdet.

# data[].attributes.body
Att göra:
* Verksamhetspromenad (yrken, föreningar, kultur) i närområdet. Identifiera vilka jobb som behövs för att samhället ska funka runt skolan. Vilka föreningar och kulturverksamheter finns? Vad fyller de för funktion?
* Inbjudna gäster  från några yrkesgrupper som besöker skolan och kan presentera vad de gör och svara på frågor från eleverna
* Studiebesök på verksamheter med betydelse för samhället (brandstation?, mataffär?, sjukhus?, sopstation?, städfirma?... osv...)
* Vi introducerar finansiering av verksamheter på olika sätt

# data[].attributes.attachment_link.title
Temaområde: Hur vi organiserar det gemensamma

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Pengar underlättar byteshandel

Förståelsemål:
Vad något kostar beror på hur mycket som finns och hur många som vill ha det

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
valuta, kronor, lön, konsument, köpa, konsumera, tillgång, efterfrågan, behov, konto, bank, kortköp, kontanter, varor, tjänster, betalsätt, bytesvärde

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
dåtid-nutid, tillgång-efterfrågan, fattig-rik,

# data[].attributes.body
Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta.

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
karta, jordglob, hav, kontinent, världsdel, väderstreck, terräng

# data[].attributes.body
Rumsliga förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat.

# data[].attributes.body
Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt förändrade levnadsvillkor i samband med övergången till jordbruk.

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
verklighet - avbild, storleksrelationer, jämförelse

# data[].attributes.body
Migration inom ett land och mellan länder. Vad detta kan ha för orsaker och få för konsekvenser.

# data[].attributes.body
Att göra:

* Jordgloben, repetition, rumsliga förutsättningar i natur och miljö - var finns de bästa förutsättningarna? Vad ingår i "bästa"?

* Finns "bra" förutsättningar som inte går att utläsa från kartan? (ekonomi, demokrati etc)

* Världskartor, befolkning, google maps: vilka områden är bebodda? Hypoteser kring varför?

* Vilka folkförflyttningar sker idag? Och varför?

* Bosättningar där det är gynnsammast att bo, vatten, mark. föda, utbildning, arbete, etc

* Vi reser tillbaks i tiden och undersöker hur människor förflyttade sig efter den senaste istiden? Vad var det som förändrades som gjorde att människor rörde på sig?

* Vi använder bilderböcker/bok för att arbeta med "modern" migration

* Vi resonerar kring likheter och skillnader mellan dåtida och nutida migration

https://www.svtplay.se/de-forsta-svenskarna

Vi läser:

Ankomsten av Shaun Tan (migration)

https://www.globalis.se/vaerldskartor

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Människors behov är varaktiga över tid, men hur de tillfredsställer dem förändras med ny teknik

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
tidsepoker, fynd, innovation, upptäckt, uppfinning, jägare/samlare, bofast, sten, järn, brons,verktyg, smycken, vapen, bondesamhälle

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
dåtid-nutid, behov-resurser, föremål, artefakt, klimat, väder

# data[].attributes.body
Att göra: (fundera på om området alltid ska göras med lärare och elever i roll?)

* Introduktion av jordglob via dramatisering (ett nyfiket bud, lärare-i-roll kommer med en leverans som visar sig vara en jordglob och budet undrar vad det är?)

* Temat blir att kunna läsa av en jordglob - vad är det vi kan se på en jordglob? Hur förhåller sig landmassor mot hav? Hur ser storleksrelationer mellan kontinenter/länder ut? Vad betyder olika färger, former och symboler på jordgloben? Eleverna får resonera och dela med sig av tolkningar och kunskap.

* Vi benämner världshav och världsdelar, vad kännetecknar de olika haven och världsdelarna?

* Utifrån jordgloben bestämmer vi oss för att undersöka olika platser - kanske en bergskedja eller en öken, vi använder google maps för att projicera platser på storduk och olika informationskällor för att förstå och lära om de olika platserna

* Vi jämför jordgloben med olika kartprojektioner, för att visa varför det blir olika och använder en badboll med världskarta som vi försöker klippa isär till ett plan - hur går det?

* Fördelar och nackdelar med glob och karta

# data[].attributes.body
Norden befolkas. Människors levnadsvillkor under nordisk stenålder, bronsålder och järnålder.

# data[].attributes.body
Namn och läge på världsdelarna och världshaven samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven.

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Om vi inte tar ut mer än naturen kan producera och kan ta hand om blir utvecklingen hållbar

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
miljö, klimat, resurser, livsstil, klimatflykting, cirkulärt, linjärt, hållbar utveckling

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
behov-resurser, världen,

# data[].attributes.body
***** Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och livsmedel.

# data[].attributes.body
Att göra:

* Cirkulär vs linjär ekonomi, illustrera med bilder - hur ser t ex cirkulär produktion/konsumtion ut och hur ser den linjära ut? Kanske inte behöver introducera just de begreppen men det handlar om att låta eleverna tänka kretslopp (cirkulärt) snarare än att en vara produceras och sen kastas som slutstation (linjärt). Exemplifiera med olika produkttyper (övning SO-kurs 1)

* Anordna prylbytardag på skolan (för elever, lärare och vårdnadshavare/familjer), låt elever arrangera och ansvara för hela genomförandet med stöd av pedagoger

* Arbeta med produkter från elevers vardag, låt eleverna undersöka produkter och bedöma hur cirkulära på en skala produkterna är eller kan bli (arbeta utifrån råvaror, produktionssätt, produkttyp, material, ursprung/transporter, användningsområden t ex), kanske utforma en egen poängskala utifrån vilken eleverna kan bedöma produkter i sin vardag även utanför skolan?

* Matsvinnsarbetet två tuggor:

Ta ut ett snitt på hur mycket mat eleverna i klassen slänger. Sätt en målgräns under snittet. Bestäm en låg summa/poäng som eleverna i klassen får varje gång de kommer under snittet. Låt klassen demokratiskt bestämma vad pengarna/poängerna ska användas till. För kontinuerlig statistik. Fokus på det sista skrapet på tallriken.

https://www.naturskyddsforeningen.se/inspiration-tips-och-verktyg/byt-prylar-med-varandra-pa-en-prylbytardag/

https://www.naturskyddsforeningen.se/artiklar/vad-menas-med-cirkular-ekonomi/

https://www.globalamalen.se/skola/skolmaterial/

https://www.nacka.se/nackavattenavfall/skola/matavfall-och-matsvinn/matsvinn-skola/

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
Tanken är fri, ingen får bestämma vad en annan ska tänka

Förståelsemål:
Man säger vad man tänker, men för den sakens skull får man inte kränka eller skada någon annan

# data[].attributes.headline
Temaomåde: Förstå livet, det som är oförutsägbart och varandra

# data[].attributes.subject
Temaomåde: Förstå livet, det som är oförutsägbart och varandra

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
En trosuppfattning ger innebörd åt obegripliga händelser och sätter dem i ett sammanhang

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
livet, döden, återuppstå, obegriplig händelse, begravning, grav, himlen, framtid, ensamhet

# data[].attributes.body
****** Samtal om och reflektion över moraliska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, könsroller och döden.

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
perspektiv, symboler, ståndpunkt, identitiet, mångfald, livsåskådning, trosuppfattning

# data[].attributes.body
Att göra:
I samband med allhelgonatiden, en tid innan och en tid efter utforskar vi några av de traditioner som uppmärksammar de döda på olika sätt
* Vad kännetecknar några av de traditioner som uppmärksammar de som dött?
* Vi gör en sorteringsövning med bilder från olika traditioner (se google docs) och resonerar kring likheter och skillnader?
* Besök på kyrkogårdar
* Vi gör en gestaltningsuppgift utifrån en bild i boken Alla dör resonerar kring olika tolkningar och syn på vad som händer efter döden

Möjliga fortsättningar på tema döden, filmer med referenser till syn på döden och vad som händer efter döden
* Disney - t ex Själen, Coco, Mulan, Lejonkungen, Vaiana
* Bibeln - Jesus återuppstår
* Gravar - t ex vad man stoppat ner i gravar, pyramider, offergåvor
* Sorg
* Ceremonier

Vi läser:
*Alla dör (Jesper Lundqvist, Gabi Frödén)
*Finns det chokladpraliner i himlen (Stina Brandin)

https://uraccess.net/products/166824
https://www.ur.se/mb/pdf/handledningar/168000-168999/168363-1_102191_Elias_och_de_stora_fragorna.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Temaomåde: Förstå livet, det som är oförutsägbart och varandra

# data[].attributes.body
Sakbegrepp:
demokrati, diktatur, rättighet, skyldighet, lag, regel, grundlag, folkmakt, fria val, kommun, landsting/region, riksdag, rösträtt, principer, partier, väljare, politiska organisationer, mötesfrihet, yttrandefrihet, åsikt

# data[].attributes.body
Förstelsemål:
Information kan bli mer begriplig om man organiserar den

# data[].attributes.body
Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid

# data[].attributes.body
Perspektivbegrepp:
yttrandefrihet-diskriminering, styrelseskick, principer

# data[].attributes.body
Att göra:
Även detta område hamnar under ett övergripande tema då tidslinjer kan användas i olika sammanhang i SO-undervisningen. Vi arbetar utifrån en tanke om progression där användandet av tidslinjer och begrepp som då och nu först representerar det som ligger nära eleven till att gå mot en mer abstrakt användning för att få överblick över t ex information i senare årskurser.

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
All information publiceras med ett syfte vilket bör identifieras för att bedöma en källas tillförlitlighet

# data[].attributes.body
Metoder för att söka information, samtal om olika källors användbarhet och tillförlitlighet

# data[].attributes.body
Att göra:
Till exempel textläsning, intervjuer och observationer med progression

# data[].attributes.headline
Övergripande tema: Kartor - avbilder av världen

# data[].attributes.subject
Övergripande tema: Kartor - avbilder av världen

# data[].attributes.body
Förståelsemål:
En karta är ett redskap som hjälper oss att överblicka större områden än de vi kan se.

# data[].attributes.body
Mentala kartor, till exempel över närområdet, skolvägar eller andra platser som är betydelsefulla för eleven.

# data[].attributes.body
Jordgloben, analoga och digitala kartor samt storleksrelationer och väderstreck.

# data[].attributes.body
Att göra:
Arbetet med jordglob och kartor löper som en röd tråd genom undervisningen i de olika stadierna och används för att förstå de "stora dragen" såväl som detaljer.

Det här temat kommer att introduceras och arbetas med redan under höstterminen i åk 1 där det får ta plats under temat Världen. det vore dock olyckligt att inte fortsätta med kartor därefter. För att skapa förståelse för hur saker och ting hänger ihop och kunna relatera olika ämnesinnehåll till varandra. Kartan, både i analog och digital form kommer därför att vara ett stående inslag och den kommer att användas genomgående genom hela stadiet.

# data[].attributes.body
******Mänskliga rättigheter inklusive alla människors lika värde och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen).

# data[].attributes.body
*******Grundläggande demokratiska principer. Vad åsikts- och yttrandefrihet samt majoritetsprincipen kan innebära i skolan och i samhället.

# data[].attributes.body
Jordgloben, analoga och digitala kartor samt storleksrelationer och väderstreck.