# data[].attributes.attachment_caption
Маркус Макділд, американський пілот, який був схоплений 8 серпня 1945 і під катуваннями надав хибну інформацію про кількість атомних бомб у Союзників

# data[].attributes.headline
Катування військовополонених

# data[].attributes.subject
Катування військовополонених

# data[].attributes.headline
Жінки для втіхи

# data[].attributes.subject
Жінки для втіхи

# data[].attributes.body
Жінки та дівчата, навернені в сексуальне рабство Імперською армією Японії на окупованих нею територіях під час Другої світової війни. За різними підрахунками від 45 до понад 400 тисяч жінок пройшли через так звані станції втіхи — військові борделі для японських солдатів та офіцерів. Тема «жінок для втіхи» є складною у відносинах Японії з державами, які перебували під її окупацією та звідки походили поневолені жінки (особливо з Китаєм та Південною Кореєю). Японський уряд неодноразово заперечував про примусовий характер залучення жінок до військових борделів. 2015 року японський уряд офіційно вибачився перед «жінками для втіхи» та перерахував до південнокорейського фонду допомоги колишнім бранкам 1 мільярд єн.

# data[].attributes.attachment_caption
Генерал-лейтенант Тачібана Йосіо, який мав найбільш вискокий ранг серед засуджених у каннібалізмі

# data[].attributes.attachment_caption
Сіро Ісіі, командир загону 731

# data[].attributes.headline
Експерименти над людьми, бактеріальна зброя

# data[].attributes.subject
Експерименти над людьми, бактеріальна зброя

# data[].attributes.body
1. Загін 731

2. Загін 100

# data[].attributes.headline
Масові вбивста

# data[].attributes.subject
Масові вбивста

# data[].attributes.body
1. Нанкінська резня (1973, Китай)

2. Манільська резня (1945, Філіпіни)

# data[].attributes.headline
Напад на нейтральні країни

# data[].attributes.subject
Напад на нейтральні країни

# data[].attributes.body
Стаття 1 Гаагської конвенції 1907 року забороняє починати воєнні дії з нейтральними країнами без попередження, однак США були проінформовані про початок війни з Японією вже через годину після початку нападу на Перл-Харбор.

# data[].attributes.headline
Військові злочини

# data[].attributes.subject
Військові злочини

# data[].attributes.body
Міжнародний військовий трибунал для Далекого Сходу, також відомий як Токійський процес — суд над японськими військовими злочинцями, що проходив у Токіо з 3 травня 1946 року по 12 листопада 1948. Він був тривалішим, аніж Нюрнберзький. Токійський процес проходив 2 роки, 5 місяців і 9 днів. Обвинувальний висновок у справі 28 головних японських воєнних злочинців було складено від імені США, Китаю, Великої Британії, СРСР, Австралії, Канади, Франції, Нової Зеландії, Нідерландів, Індії та Філіппін. Він мав 53 пункти. Висновок містив звинувачення в злочинах проти світу відповідно до ст. 5 Статуту трибуналу.

# data[].attributes.headline
Цутому Ямаґуті

# data[].attributes.subject
Цутому Ямаґуті

# data[].attributes.body
Цутому Ямаґуті — один з небагатьох людей, які пережили обидва атомні бомбардування японських міст Хіросіма і Нагасакі. Працював на суднобудівному заводі в Хіросімі. Опинившись за три кілометри від епіцентру ядерного вибуху, він отримав сильні опіки. Цутому Ямагуті в паніці з іншими людьми поїхав поїздом у Нагасакі, але американці завдали і туди ядерний удар. Він був єдиною людиною, чиє перебування в Хіросімі і Нагасакі під час бомбардувань офіційно визнано. Цутому Ямагуті був зарахований до хібакуся (жертви бомбардування) після бомбардування Нагасакі 9 серпня 1945 року, а 24 березня 2009 року уряд Японії офіційно підтвердив, що він також був і в Хіросімі під час першого атомного бомбардування. У 2009 році Ямагуті дізнався, що вмирає від раку шлунк. Він помер 4 січня 2010 року в Нагасаці у віці 93 роки.

# data[].attributes.headline
Політика мілітаризму

# data[].attributes.subject
Політика мілітаризму

# data[].attributes.body
Японський мілітаризм зібрав деякі характеристики, характерні для націоналістичного суспільства, такі як концепція почесної смерті, повага до тих, хто воював за країну, або пошана до боротьби. Для військових вони були єдиною силою, яка могла врятувати свою країну як економічно, так і проти загрози іноземних держав. До цього слід додати відчуття расової переваги, особливо перед рештою народів континенту. Після Реставрації Мейдзі військові сприйняли сильний авторитарний ультранаціоналізм. Таємні товариства, очолювані військовими, намагалися нав’язати своє політичне бачення як у внутрішніх, так і у зовнішніх справах. Японському мілітаризму вдалося майже повністю контролювати владу з кінця 1930-х рр. Одним із наслідків стало вступ Японії у Другу світову війну.

# data[].attributes.headline
Імператор Сьова

# data[].attributes.subject
Імператор Сьова

# data[].attributes.body
Після смерті свого батька Йосіхіто в 1926 році імператор Хірохіто зійшов на престол Японії. Хірохіто вважався справжнім живим богом, що позначено традицією країни. Підйом мілітаризму не позначився на його постаті, оскільки військові вважали його центральною фігурою системи.
Під час його правління Японія прискорила свою експансію на азіатському континенті, що в підсумку призвело до її вступу у Другу світову війну. Незважаючи на поразку, окупаційна держава, Сполучені Штати, не засудила Хірохіто за військові злочини і вирішила утримати його на троні як символ стабільності та згуртованості.

# data[].attributes.headline
Самоперевірка

# data[].attributes.subject
Самоперевірка

# data[].attributes.body
1. Схарактеризуйте відносини між Китаєм і Японією до початку війни.

2. Хто був імператором Японії під час Другої світової війни? Яку політику він проводив?

3. У якому році розпочалася Друга японсько-китайська війна?

4. У якому році і яким чином Японія вступила у Другу світову війну?

5. Які битви Тихоокеанскього театру воєнних дій ви знаєте?

6. Коли відбулося атомне бомбардування Хіросіми та Нагасакі?

7. Коли та як закінчилися Друга світова війна?

8. Які ви знаєте військові злочини Японії? Схарактеризуйте ставлення японців до них.

Для відкритої відповіді вистачить одного речення.