# data[].attributes.body
Infoallikas võib olla näiteks inimene, dokument, kõne, foto, sõrmejälg või vereplekk. Iga infoallikas võib olla konkreetseks otstarbeks rohkem või vähem usaldusväärne või oluline: sõrmejälg võib anda kuriteo lahendamiseks vajalikku infot või olla võltsitud, foto võib olla töödeldud või pärineda teisest ajast kui algselt arvatud ning inimene võib valetada, unustada või eksida. Allikakriitika tehniliste meetodite arenedes suudetakse vahel ka kord juba kasutatud allikast uut infot leida; see on üks põhjus, miks arheloogilist ja kriminoloogilist tõendusmaterjali püütakse säilitada ka pärast esmaste uuringute lõppu.

# data[].attributes.body
Infopädevuse e. infokirjaoskuse (information literacy) mõiste on kasutusele võetud hiljem kui kasutajakoolituse mõiste, nimelt 1974. aastal (Virkus 2007). Sellel teemal ilmunud publikatsioonide hulk on märkimisväärne, selle edendamiseks on loodud rahvuslikke ja rahvusvahelisi ühendusi, realiseeritud projekte, peetud konverentse, töötatud välja ja kehtestatud infopädevuse rahvuslikke standardeid eri haridustasandite jaoks.
(Aleksandra Dzjubko)

# data[].attributes.body
Infopädevuse käsitlus ja infopädevuse programmid ja standardid on kahtlemata avaldanud mõju ka raamatukogude kasutajakoolitusele. Kasutajakoolitus on muutunud kasutajakeskseks

# data[].attributes.body
Infopädevuse koostisse kuuluvate oskuste seast on kasutajakoolituse raames traditsiooniliselt õpetatud infoallikate tundmist ja infootsingut.
(Karina Nikishina)