# data[].attributes.body
Això era i no era una historia que tractava sobre tres capesins, es nomien: Nicolau , Jacme , Joan,  i el gran rei Alexandre III. El rei menyspreaba la valentia d'aquests tres campesins, que volien destacar i ser recordats per sempre.

Un dia en el mercat, Jacme va escoltar a la filla del rei xerrant amb una mercadera: el rei estava preparant l'exèrcit, no atura de dir  que proximament hi haurà una guerra amb el regnat veí. Jacme va anar corrent a dir-li la notícia a en Nicolau i a en Joan. Els tres campesins varen idear un pla per poder lluitar a la gran batalla el dia abans varen robar tres armadures, ells creien que ningú no es donaria compte. Al dia següent es varen vestir com autèntics cavallers, mentre l'exèrcit es formava. Amb la primera trompeta, els cavallers començaen a galopar, i la resta d'homes avançaven amb pas lleuguer. Arribaren a una gran explanada on a la llunyania es pogué divisar l'exèrcit enemic, la tenssió es podia sentir a l'aire. El gran rei va començar a galopar fins arribar a poder dialogar amb el rei enemic, per donar-li un ultimàtum de rendició. L'enemic, obviament, el va declinar la seva oferta. Cop seguit va començar la guerra. Els tres protagonistes ho varen passar malament ja que no varen agafar una arma en la seva vida, sort que estaven en la retaguardia. Mentre lluitaven varen veure que el rei estava en perill; l'havien acorralat dos genets enemics. Varen córrer els tres en la seva ajuda, salvant-li així d'una mort segura. El varen possar fora de perill, el rei els va agraïr haver salvat la seva vida i que qualqun dia serien recompensats. Unes setmanes després el rei va fer honor a la seva paraula, els va condecorar amb la més alta distinció, els va nombrar cavallers i protectors del regne. I així els noms dels tres cavallers varen ser recordats fins avui en dia.

# data[].attributes.body
Fill de pere ll d'Arago i Maria de Montpeller, Jaume l va néixer el 2 de febrer de 1208 i va viure fins als 68 anys , va morir el el 27 de juliol de 1276, després d'un regnat de seixanta-tres anys a causa de una malaltia.
La seva descendencia es molt variada pel fet de que va tenir tres matrimonis i mes de set amants

# data[].attributes.body
1 que es una cronica: llenguatge de les croniques

2 esquema: continguts de la cronica historica que us ha tocat, info del autor

3 imatges

4 redaccio elaborada d'una cronica d'epoca

5 video

6 cercar un fragment de la cronica, quatre preguntes

# data[].attributes.body
-Entre 1208 i 1228. S'explica un conjunt de petits conflictes durant la seva edat més tendra, mentre els templers s'ocupaven de la seva formació.

-De 1229 a 1240. És la part més elaborada del Llibre dels fets: narra la conquesta de Mallorca. Seria el primer pas en el destí de la Corona d'Aragó. Posteriorment arribaria la conquesta de València.

-De 1240 a 1265. Els fets narrats són menys dinàmics. Narra els conflictes amb els sarraïns rebels de València.

-De 1265 a 1276. Torna el dinamisme, té lloc la conquesta de Múrcia. Els últims capítols, narren la malaltia que desembocaria en la mort de Jaume.

# data[].attributes.body
Una crònica és un text, oral o escrit, que ofereix una explicació i una interpretació d'un esdeveniment d'actualitat des del lloc dels fets

# data[].attributes.body
- Ha de combinar la narració dels fets, les declaracions dels testimonis i el comentari personal amb què s'analitzen els fets.
- Ha d'utilitzar recursos retòrics: exclamacions per expressar ironia o sorpresa, comparacions per fer entenedor el missatge que vol transmetre o preguntes retòriques per reforçar el punt de vista del cronista

# data[].attributes.headline
6 FRAGMENT DELS LLIBRES DELS FETS I PREGUNTES

# data[].attributes.subject
6 FRAGMENT DELS LLIBRES DELS FETS I PREGUNTES

# data[].attributes.body
Amb tant, anaven-nos vinent rics hòmens d’aragó e de Catalunya; e en los primers venc l’arquebisbe de Narbona amb quaranta cavallers e amb sis-cents hòmens de peu, e havia nom Pere Amiel. E la host anà-hi creixent, e els sarraïns estrengueren-se en tal manera que anc no osaren eixir a nós sinó de torneig que havien amb alguns de la host. E per açò no hi calia guarnir cavalls, que ells no s’acostaven en tal quisa a nós que nós los posquéssem aconseguir. E, així com venien los rics hòmens e les ciutats, assetjaven València tot entorn e acostaven-se més a la vila que nosaltres, qui de primer érem venguts; e la ciutat que més s’acostà en l’albergada fo Barcelona.

1.Quins llocs d'Espanya es diuen en el text ?

2.I quins llocs d'altes paisos es diuen en el text ?

3.Quants cavallers es nomenen en el text?

4.Quin es l'exercit enemic?