# data[].attributes.headline
Hienoa! Hyvät analyysit, kaksi uutisista itseasiassa blogikirjoituksia, siksi arvosana 9/10.

# data[].attributes.subject
Hienoa! Hyvät analyysit, kaksi uutisista itseasiassa blogikirjoituksia, siksi arvosana 9/10.

# data[].attributes.body
t. Ope

# data[].attributes.body
t. Ope

# data[].attributes.body
1. uutinen kertoo hollantilaisten tutkojoiden keksimästä tavasta nuorentaa vanhoja hiiriä
2. Uutisessa muunneltiin hiiren soluja ja saatiin niiden tuottamat proteiinit (P53) lyhennettyä, jolloin vanhenemissolut kuolevat aikaisemmin kuin normaalisti. Normaalisti vanhenemissolut kestivät yliajalle, jolloin ne aiheuttavat sairauksia ja ajan myötä tuottavat kuoleman. Hiirien yleiskunto ja yleisvaikutelma parani ja niistä tuli uteliaampia. Myös turkin ja munuaisten kunto parani huomattavasti.
3. Löysimme uutisen talouselämä.fi sivustolta, ja se on mielestämme todella uskottava, koska kyseessä on maksullinen lehti. Uutinen on myös melko tuore.
4. Uutinen on kirjoitettu puolueettomasti ja se on erittäin helppolukuinen ihmisille, jotka eivät ole asiantuntijoita.
5. Uutisessa kerrottu tutkimus saatta mullistaa ihmisten tulevaisuuden. On mahdollista, että tulevaisuudessa ihmisiä pystytään nuorentamaan. On kuitenkin todella vaikea sanoa, tuleeko menetelmästä minkäänlaisia sivuvaikutuksia  ja haittoja.
6. Ei vielä tiedetä mitä sivuvaikutuksia voi ihmisille/ muille lajeille syntyä tällä menetelmällä. Maapallo voi ylikuormittua entistä enemmän, jos tutkimus osoittautuu toimivaksi. Mutaatioita saattaa myös ilmetä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediuutiset: Hollantilaiset tutkijat saivat vanhat hiiret nuorentumaan

# data[].attributes.body
1. Uutinen kertoo Zikaviruksen leviämisestä ja suuresta läpimurrosta tutkimuksessa, jossa pyritiin selvittämään mikä viruksessa aiheuttaa pienipäisyyden. Erityisesti luin osan, jossa kerrottiin siitä, miten Zikavirustartuntaa voidaan hoitaa.
2. Uutisessa kerrotaan, miten uudenlaisia rokotteita valmistetaan ottamalla talteen viruksen RNA:ta ja tuottamalla sen pohjalta DNA:ta. DNA:n avulla voidaan tuottaa rokotteita, jotka sisältävät zikan DNA:ta, jolloin voidaan luoda immuunius zikatartunnalle.
3. Uutinen löytyi Tieteen kuvalehdestä (5/2017), joten sitä voi pitää luotettavana. Uutisen teksti kuulostaa asiantuntevalta ja lähteet on merkitty uutisen yhteyteen.
4. Uutinen on kirjoitettu samaan tyyliin, kuin kaikki muutkin Tieteen Kuvalehden uutiset, eli tieteellisesti, mutta "kansankielellä" eli niin, että tavalliset ihmiset ymmärtävät tekstin. Osa tekstistä on hieman tarinamaista (kun kerrotaan pienipäisinä syntyneistä lapsista yms.), mutta se ei juurikaan haittaa.
5. ja 6. Uutinen kertoo läpimurrosta taistelussa zikavirusta vastaan, joten uutista voi pitää hyvin lupaavana tulevaisuutta ajatellen. On hienoa, että zikavirusta vastaan voidaan rokottaa, vaikkakin rokotteen hinnat ovat vielä niin suuret, että köyhissä maissa niihin ei kaikilla ole varaa.

# data[].attributes.body
1. Uutinen kertoo New Yorkissa yliopiston laboratoriossa kasvatetuista hiiristä, joiden hajuaistia on paranneltu niin, että ne haistavat häivähdyksenkin kaikista hajuista.
2. Hiirten geeniperimää on muunneltu niin, että niille on lisätty geenejä, jotka lisäävät reseptoreja nenässä. Hiirille on onnistuttu siirtämään jopa ihmisen hajugeenejä.
3. Pitäisin artikkelia melko luotettavana, sillä se on julkaistu Helsingin Sanomien Tiede -liitteessä. Tutkimus on oikeasti tehty ja siitä on saatu selvät tulokset. Uutinen on kuitenkin kirjoitettu tyylillä, joka ei mielestäni ole sopiva HS Tiede-lehteen.
4. Uutinen on kirjoitettu "lööppimäiseen" tyyliin, eli siinä on käytetty liioittelevia sanoja ja melko arkista kieltä. Tämä tekee uutisesta heti vähemmän kiinnostavan. Keksityt sanat kuten "superhaistajahiiret" eivät tee kunniaa tutkijoiden työlle.
5. ja 6. En osaa sanoa onko uutisesta varsinaisesti etua tai haittaa. Se on luultavasti kirjoitettu, koska tutkimuksen aihe on mielenkiintoinen. Tulevaisuudessa USA:n armeija pyrkii käyttämään geenimuunneltuja rottia haistamaan esim. pommeja ja miinoja, mikä on mielestäni hyvä asia. Kuitenkin artikkelissa mainitaan, että monet yritykset ovat epäonnistuneet, mikä kuulostaa siltä, että hiiriä on kuollut kokeita tehdessä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kirsi Heikkinen New Yorkissa on hiiriä, joilla on superhajuaisti. Ne pystyvät erottamaan minkä tahansa hajun pelkästä häivähdyksestä, kertoo Cell Reports. Kaikki kaupungin hiirulaiset eivät tähän sentään kykene, vaan supernuuskijat asuvat New Yorkin yliopiston laboratoriossa.

Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen

Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta

Haluatko lukea koko artikkelin?

Hyödynnä maksuton tutustumistilaus, niin pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita:

# data[].attributes.attachment_link.title
Siirtogeeni teki hiiristä superhaistajia - nyt jyrsijöitä koulitaan nuuskimaan maamiinoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirsi Heikkinen New Yorkissa on hiiriä, joilla on superhajuaisti. Ne pystyvät erottamaan minkä tahansa hajun pelkästä häivähdyksestä, kertoo Cell Reports. Kaikki kaupungin hiirulaiset eivät tähän sentään kykene, vaan supernuuskijat asuvat New Yorkin yliopiston laboratoriossa. Tämä artikkeli on yli 3 kk vanha ja se sisältyy HS Digi -tilaukseen Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta Haluatko lukea koko artikkelin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kantasolututkimus voi kuulostaa heprealta maallikon korvaan. Kantasolu on solu, jolla on kyky jakautua loputtomasti ja se voi muodostaa erilaisia kudostyyppejä. Kantasoluja on erilaisia. Se on johonkin tehtävään erikoistumaton solu ja tämän vuoksi kantasolut ovat hyvin tärkeitä tutkimuskohteita lääketieteessä, sillä niistä saadaan haluttuja soluja niitä käsittelemällä. Ihmisen omasta kudoksesta saatavat kantasolut voivat korvata minkä tahansa vauroituneen kudoksen elimistössä. Tulevaisuudessa kantasoluista voidaan saada apua sydäninfarktin arpeuttamaan sydänlihakseen, johon tällä hetkellä ei ole muuta hoitokeinoa kuin sydämen siirto.

Potilaan omista ihosoluista sydänsoluiksi

Suomessa ollaan kantasolututkinuksen aallonharjalla. Tällä hetkellä Suomessa pyritään löytämään potilaskohtaisia eroja sydänlihassairauksien lääkeaineyliherkkyydessä. Tutkimukset ovat suuri askel kohti sydänlihaksen sairauksien yksilöllistä diagnostiikkaa ja hoitoa. Kantasolututkimus on kardiologiassa tärkeää juurikin diagnostiikan ja lääkekehityksen kannata, sillä sen avulla ystytään tutkimaan vaikkapa sydäntä, jossa on yhden geenin virhe. Ihmisen omasta ihosta voidaan ottaa koepala, joka ohjelmoidaan uudelleen kantasoluksi ja siitä vielä sydänsoluksi. Aikaa muutokseen kuitenkin kuluu, sillä ihosolu muuttuu kantasoluksi noin kuukaudessa, mutta kantasolujen matka sydänsoluiksi vie aikaa, sillä kantasolut vaativat kypsymistä ennen kuin niistä voi tulla sydänsoluja. Tämä mahdollistaa laboratorio-olosuhteissa tutkimisen, miten olisi parasta hoitaa juuri tämän ihmisen sydäntä ja lääkitä potilasta yksilöllisesti.

Tähän meneessä sydänsairauksien tutkimuksen ongelmana on ollut, ettei ihmisen sydänlihassoluja voida kasvattaa laboratorio-olosuhteissaa. Tutkimukset ovat perustuneet lähinnä eläimillä ja transfektoiduilla soluilla tehtyihin kokeisiin. Nämä eivät kuitenkaan vastaa ihmisen sydämen fysiologisia ominaisuuksia. Esimerkiksi lääkeaineiden sivuvaikutukset voivat ilmetä vasta kliinisessä tutkimuksessa tai kun lääke on jo kliinisessä käytössä.

Tulevaisuudessa kantasolut ovat apuna diagnostiikassa

Kantasolututkimukseen liittyy paljon kovia odotuksia. Soluhoitoja odotettiin tuleviksi jo muutama vuosi takaperin. Todennäköisesti vasta kymmenen vuoden päästä erikoistuneet solut ovat rutiinikäytössä lääketieteessä. Silloin kantasolut mahdollistavat esimerkiksi uusien lääkkeiden testaamisen. Eniten kantasolututkimuksella on annettavaa tulevaisuudessa diagnostiikassa. Esimerkiksi erilaisissa riskiammateissa toimivilta tai huippu-urheilijoiltaa voidaan tutkia alttiutta sydänsairauksiin.

Kantasolututkimusta on pidetty eettisesti kyseenalaisensa, kun se 10 vuotta sitten keksittiin. Tuolloin se perustui alkion solujen hyväksikäyttöön. Suuden harppauksen kantasolututkimus otti 2007, kun japanilainen Shinya Yamanaka ryhmineen kehitti indusoidun pluripotentin kantasolun eli IPS-solun, joka on on uudelleen ohjelmoitu kantasolu. Yamanaka sai työstään Nobel-palkinnon. IPS-solut ovat syrjäyttämässä, tai ainakin tulossa ihmisalkiosta peräisin olevien pluripotenttien kantasolujen käytön rinnalle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kantasolututkimus voi kuulostaa heprealta maallikon korvaan. Kantasolu on solu, jolla on kyky jakautua loputtomasti ja se voi muodostaa erilaisia kudostyyppejä. Kantasoluja on erilaisia. Se on johonkin tehtävään erikoistumaton solu ja tämän vuoksi kantasolut ovat hyvin tärkeitä tutkimuskohteita lääketieteessä, sillä niistä saadaan haluttuja soluja niitä käsittelemällä.

# data[].attributes.body
1. Uutinen kertoo koeputkihedelmöittämisestä ja sen riskeistä.
2. Koeputkihedelmöittämisessä käytetään biotekniikkaa monissa eri muodoissa. Naiselle käytettävät hormonihoidot, joissa käytetään aivolisäkehormonia, gonadotropiinia. Hormoni stimuloi munasarjojen kasvua ja hoitomenetelmällä pyritään kasvattamaan useita munasarjoja kerrallaan. Solut hedelmöitetään pestyillä siittiöillä ja hedelmöittyneet munasolut viljellään soluviljelykaapissa.
3. Mielestäni uutinen on luotettava, koska siinä on lähinnä vain tietoa menetelmästä ja olen kuullut asiasta aiemmin.
4. Uutinen on kirjoitettu puolueettomasti ja siinä ei ole yhden ihmisen mielipidettä, vaan siinä kerrotaan tarkasti menetelmän kulusta ja riskeistä.
5. Uutinen kertoo tarkasti menetelmästä ja antaa kokonaisvaltaisen kuvan. Siitä on paljon hyötyä, koska ainakin minä sain lisää tietoa aiheesta.
6. Mielestäni juuri koeputkihedelmöitykseen ei liity suurempia uhkia, mutta jos asia etenee niin pitkälle että munasolujen ja siittiöiden perimää aletaan muokkaamaan "täydellisiksi", on asia mennyt liian pitkälle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koeputkihedelmöityshoito eli IVF-hoito on vakiinnuttanut paikkansa tehoikkaimpana lapsettomuuden hoitokeinona viimeisten 30 vuoden aikana. Kopeutkihedelmöityshoito (in vitro fertilization) voidaan käyttää lähes kaikissa lapsettomuusongelmissa, niin naisesta kuin miehestäkin johtuvissa hedelmällisyyshäiriöissä. Alunperin hoito kehitettiin niitä pareja varten, joiden hedelmättömyyden syynä oli munajohtimien tukos. IVF-hoitoa käytetään niissä tapauksissa, joissa hedelmöitymisen ja raskauden alkamisen todennäköisyys muilla keinoin on hyvin pieni. Väestöliiton IVF-klinikka on esimerkiksi sertifioitu kumppani hedelmöityshoitoihin.

Tekniikka

Koeputkihedelmöitys on menetelmä, jolla munarakkuloiden kasvua edistetään ihon alle pistoksina annettavan munarakkulan kasvua stimuloivan aivolisäkehormoni gonadotropiinin eli FSH-hormonin avulla. IVF-hoidossa munasarjoihin pyritään kasvattamaan useampia munarakkuloita kerrallaan. Munasolut otetaan talteen ultraääniohjatussa munasolujen keräyksessä. Laboratioriossa munasolut hedelmöitetään pestyillä siittiöillä, jota kutsutaan maljahedelmöitykseksi. Hedelmöityneitä munasoluja ja niistä kehittyneitä alkioita viljellään laboratoriossa soluviljelykaapeissa tarkasti valvotuissa olosuhteissa alkionsiirtopäivään asti.

Riskit

Koeputkihedelmöityshoitoihin liittyy jonkin verran erilaisia riskejä, jotka harvinaisuudestaan huolimatta saattavat olla toisinaan hyvin vaarallisia. Ulkomailla tehtyjen tutkimusten mukaan hoitoja saavilla naisilla esiintyy 1,5 - 8,3 prosentissa hoitosykleistä erilaisia komplikaatioita. Suomalaisia tutkimuksia aiheesta ei kuitenkaan ole, mutta Stakes on seurannut hedelmöityshoitojen määrää ja tehoa jo vuodesta 1992 ja kerännyt systemaattisesti tietoa niiden aiheuttamista komplikaatioista vuodesta 2001 alkaen.

Yksi yleisimmistä komplikaatioista on munasarjojen hyperstimulaatio -oireyhtymä. Oireyhtymässä naisen elimistö reagoi liian voimakkaasti munasolujen kypsyttämiseksi annettuihin hormonihoitoihin, ja laukaisevana tekijänä pidetään istukkahormonipistosta tilanteessa, jossa elimistön estrogeenipitoisuudet ovat liian suuria. Oireita tulee yleensä muutamasta päivästä viikkoon istukkahormonipistoksen jälkeen, mutta toisinaan saattaa olla vaikeaa erottaa taudin lievä muoto normaaleista hormonien aiheuttamista vaikutuksista. Oireita ovat yleensä vatsan turpoaminen, painonnousu, vatsakivut ja hengenahdistus. Korkeat estrogeenipitoisuudet altistavat veritulppien syntymiselle. Riskiä nostaa ennestään munasarjojen hyperstimulaatio-oireyhtymän kehittyminen ja alkava raskaus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Koeputkihedelmöityshoito eli IVF-hoito on vakiinnuttanut paikkansa tehoikkaimpana lapsettomuuden hoitokeinona viimeisten 30 vuoden aikana. Kopeutkihedelmöityshoito (in vitro fertilization) voidaan käyttää lähes kaikissa lapsettomuusongelmissa, niin naisesta kuin miehestäkin johtuvissa hedelmällisyyshäiriöissä. Alunperin hoito kehitettiin niitä pareja varten, joiden hedelmättömyyden syynä oli munajohtimien tukos. IVF-hoitoa käytetään niissä tapauksissa, joissa hedelmöitymisen ja raskauden alkamisen todennäköisyys muilla keinoin on hyvin pieni.

# data[].attributes.headline
1.Mistä uutinen kertoo? 2.Miten uutinen liittyy bioteknologian kurssiin? 3.Onko uutinen luotettava? Miksi (tai miksi ei)? 4.Miten uutinen on kirjoitettu? Onko siinä liioittelua, vähättelyä, mässäilyä vai onko se puolueeton ja oikeissa mittasuhteissa? 5.Mitä etua ja/tai haittaa uutisesta on? 6.Mitä mahdollisuuksia ja/tai uhkakuvia uutiseen liittyy?

# data[].attributes.subject
1.Mistä uutinen kertoo? 2.Miten uutinen liittyy bioteknologian kurssiin? 3.Onko uutinen luotettava? Miksi (tai miksi ei)? 4.Miten uutinen on kirjoitettu? Onko siinä liioittelua, vähättelyä, mässäilyä vai onko se puolueeton ja oikeissa mittasuhteissa? 5.Mitä etua ja/tai haittaa uutisesta on? 6.Mitä mahdollisuuksia ja/tai uhkakuvia uutiseen liittyy?