# data[].attributes.body
ZAČETKI ZNANOSTI, UMETNOSTI IN VEROVANJA

PRVE ZNANOSTI:
MATEMATIKA

Ta teden bomo prešli na novo veliko poglavje z naslovm Začetki znanosti, umetnosti in verovanja. Podrobneje bomo spoznali znanost, ki je nastala čisto iz osnovnih potreb - matematiko.

Svoje izdelke nama pošljite na:
6.ad: janja.pavlic@8talcev.si in
6. bc: maja.grbec-svajncer@guest.arnes. si.

NALOGA:
1. Preberi si snov v SDZ 69 - 72.

2. Prisluhni predavanju učitelja Simona z naslovom MATEMATIKA.

3. V SDZ reši naloge:
1/70 ter 5, 6 /72.

4. V zvezek zapiši velik naslov za novo temo: ZAČETKI ZNANOSTI, UMETNOSTI IN VEROVANJA, nato večji naslov PRVE ZNANOSTI in podnaslov MATEMATIKA.

Pod naslov PRVE ZNANOSTI zapiši naslednji povzetek:
Prve znanosti so se pojavile v starem veku na območju prvih visokih kultur: egipčanske, mezopotamske, kitajske in indske. Nastanek znanosti so spodbudile praktične potrebe ljudi:
- trgovanje,
- pobiranje davkov,
- merjenje zemljišč,
- merjenje časa,
- gradba svetišč in drugih pomembnih zgradb.
Prve znanosti so bile uporabne v vsakdanjem življenju in so se povezovale z verovanjem starih ljudstev.

Pod podnaslov MATEMATIKA zapiši spodnji povzetek:
Matematika in geometrija sta se v času prvih civilizacij razvili zaradi reševanja praktičnih težav, ki so se pojavile v življenju ljudi:
- Po poplavah rek je bilo treba vsako leto zemljo na novo zmeriti in določiti meje zemljišč. Ko so pripravlajli nasipe, so morali preračunati, koliko zemlje je treba nasuti.
- Ko so uradniki pobirali davke, so morali zapisati količino pridelkov, ki jih je kmet oddal. Vodili so zapise, koliko blaga so hranili v skladiščih.
- Znanje matematike (geometrije) je bilo potrebno pri gradnji hiš, palač, piramid, svetišč ...
Vse stare civilizacije so kot osnovno mero uporabljale mere človeškega telesa. V Egiptu je bila osnovna dolžinska mera podlaket (52 cm). Da bi v deželi poenotili mere, so razvili sistem uteži in mer.
Prve številke so razvili zaradi potrebe po zapisu različnih količin. Sistem številk so iznašli Egipčani, da bi lažje pobirali davke.
Abak je prvo računalo v zgodovini človeštva.

# data[].attributes.body
IZUMI V ZADNJIH 250 LETIH

Pozdravljeni, zgodovinarji.
Ta teden boste spoznali izume, ki so nam v zadnjih 250 letih konkretno spremenili življenje.
Se ob vsem tem zavedate, da se bodo zanamci čez 250 let morda smejali našom sodobnim novotarijam?

Zapise iz zvezka nama pošljite na:
6. bc: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si in
6. ad: janja.pavlic@8talcev.si.

NALOGA:

1. Poglej posnetek učitelja, ki za svoje demo od doma zelo dobro uporablja enega izmed sodobnih izumov - računalnik: Izumi v zadnjih 250 letih

Odgovori na vprašanja:

Kakšne so prednosti razvoja znanosti?

Kaj nam prinaša pozitivnega?

Kaj nam prinaša negativnega?

2. Preberi si snov v SDZ na str. 62 - 63 in reši naloge:

12, 13 in 14 na str. 63.

# data[].attributes.body
IZUM KOLESA

V tem tednu bomo spoznali enega najpomembnejših izumov človeštva. To je izum KOLESA. Zelo pomemben izum je zato, ker je poenostavil življenje in delo ljudi.

Navodilo:

1.    Rešuj s pomočjo videoposnetkov in SDZ na str. 59. Reši tudi 4., 5., in 6. nalogo v SDZ.

2.    Na zadnji strani DL je  opis snovi, kar zapišeš v zvezek.

3.    Svoje delo poslikajte in pošljite na mail:

6.ad: janja.pavlic@8talcev.si

6.bc: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si

1.     Oglej si:

posnetek o Barjanskem kolesu

3d predstavitev Barjanskega kolesa

preberi vir:

Kolo so arheologi odkrili naključno na območju koliščarskega naselja. Sprva so mislili, da gre za poškodovan kos lesa, po odstranitvi blata pa se je izkazalo, da gre za ostanke lesenega kolesa. Izbira lesa (trpežen jesen in hrast), njegova obdelava in način izdelave s premično osjo (kolo in os sta se pri vožnji vrtela sočasno), nakazujejo, da ga je izdelal pravi mojster, ki se je na delo dobro spoznal. Na podlagi najdbe kolesa in sklepanja arheologov so upodobili možno rabo kolesa.

NALOGA: V zvezek opiši najdbo kolesa na Ljubljanskem barju.

2.  Energijo kolesa, ki ga je poganjala voda, so prvi uporabili že v starem veku. Nastal je vodni mlin. Oglej si delovanje vodnega mlina:

Mlin na Muri

Naštej pet naprav, v katere je vključeno kolo.

3. Povzetek snovi, ki jo najdeš na listu, prepiši ali zalepi zvezek. Reši tudi naloge.
4. Za razvedrilo poglej še ta videoposnetek:  Prazgodovinska Digi in Dagi

# data[].attributes.body
BIVALIŠČA IN IZUMI - UTRJEVANJE IN PONAVLJANJE ZNANJA

Dragi učenci in učenke,
v času šolanja na daljavo smo predelali kar nekaj nove snovi. Ta teden boste svoje znanje ponovili in utrdili.
Tudi tokrat nama svoje delo poslikajte in pošljite:
6. ad: janja.pavlic@8talcev.si in
6. bc: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si

NALOGA:

1. V SDZ na straneh 66 - 68 najdeš pod naslovm Preveri svoje znanje naloge za ponovitev zadnjega poglavja. Reši vse naloge.

2. Tisti, ki še imate kaj volje in motivacije, rešite še naloge v pripetem delovnem listu. Verjameva, da zmoreš tudi ti!

# data[].attributes.body
KAKO SO IZUMI SPREMENILI ŽIVLJENJE LJUDI

Pozdravljeni,
tokrat bomo spoznali razliko med odkritjem in izumom.

Navodila za delo:
1. V SDZ na str. 58 reši 1., 2. in 3. nalogo.
2. V zvezek zapiši naslov: KAKO SO IZUMI SPREMENILI ŽIVLJENJE LJUDI
3. Poslušaj spodnjo razlago in v zvezek pojasni razliko med izumom in odkritjem.

3. Oglej si posnetek in odgovori na vprašanja:

V katerem zgodovinskem obdobju se dogaja risanka?

Navedi 5 napak, ki jih najdeš v risanki, ampak ne spadajo v to zgodovinsko obdobje.

4. V zvezek zapiši spodnje besedilo:
KAJ JE IZNAJDBA?

IZNAJDBA je nekaj, kar je na novo odkrito, zlasti na tehničnem področju.

Do prvih izumov je človek prišel po naključju.

Prve izume so ljudje izdelali s pripomočki iz narave: kamenjem, palicami in kostmi.

Razmisli in v zvezek odgovori na vprašanje:

Kaj so prazgodovinski ljudje izdelovali iz kamna?

Z razvojem poljedelstva so se pojavile nove iznajdbe: kolo, ralo (predhodnik pluga), posoda, predilna vretena, uteži za statve …
5. Poglej si filmček o prazgodovinskem človeku in v zvezek napiši kratek povzetek o tem, kako so živeli.
6. Odkritje ognja ima za človeštvo izredno velik pomen. Natančno si poglej posnetek in v zvezek odgovori na vprašanji:

Kako so ljudje spoznali ogenj?

Kaj je ogenj omogočil ljudem? Navedi 4  stvari.

7. Svoje zapise nama pošilji na:
- 6. a in 6. d: janja.pavlic@8talcev.si in
- 6. b in 6. c: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si

# data[].attributes.body
RAZVOJ BIVALIŠČ SKOZI ČAS

Pozdravljeni,
tokrat sva pripravili pregled raznih oblik bivališč skozi posamezna časovna obdobja. Prvi del ste predelali že prejšnjo uro, ostalo danes.

Pregled je malo drugačen, sestavljen je v programu Sutori.

Navodila za delo:
1. Odpri povezavo in si poglej vsebino.
2. Preglej vsebino pri PRAZGODOVINI in jo primerjaj s svojim zapisom v zvezku. Če ti v zvezku kaj manjka, dopolni.
3. Nato se loti ostalih časovnih obdobjih. Preberi razlago, rešuj naloge, ki so zapisane, reši kvize, poglej si zanimivosti.
4. Razlago prepiši v zvezek. Da ti bo lažje, je v okvirčku, ki ga moraš prepisati, pred besedilom postavljen !
5. Svoje zapise nama pošljite na:

6.a in 6.d: janja.pavlic@8talcev.si

6.b in 6.c: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
To print the story please do so via the link in the story toolbar.

Spoznali bomo, kako so se od prazgodovine in do sedanjosti razvijala naselja, bivališča in mesta.

V prazgodovini so bili ljudje nabiralci in lovci, zato so se zaradi iskanja hrane pogosto selili. Zavetje so iskali v votlinah, jamah in drevesnih krošnjah.

Na območju današnje Slovenije so se v prazgodovini pojavila koliščarska naselja in gradišča.

Did you know?

Da sta na Unescov seznam kulturne dediščine vpisani 2 koliščarski naselji od 40 odkritih?

Če te zanima več o tem, si lahko ogledaš spletno stran Ljubljanskega barja: http://www.ljubljanskobarje.si

V 4. tisočletju pr. n. št. so ljudje postali trgovci, uradniki, obrtniki in kmetje.

Ko so se začeli naseljevati na enem mestu, so nastala prva večja naselja - mesta.

Bila so oskrbovana z vodo, imela so kanalizacijo in obzidje.

Quiz

Oglej si zemljevid in odgovori na vprašanje.
Kje so nastala prva večja mesta na svetu?

Ob vodah

V nižinah

V puščavah

V gorah

Za predstavo, kako je zgledalo mesto pred 6000 leti, si poglej posnetek staroveškega mesta Mohenjo Daro in zraven povadi malo angleščine.

Grške hiše so bile zgrajene iz glinenih zidakov in ometane.

Imele so več prostorov, ki so bili obrnjeni na notranje dvorišče.

Deli hiše, ki so bili obrnjeni proti ulicam, so bili brez oken.

Rimljani so bili dobri gradbeniki.

Mesta so bila skrbno načrtovana:

kvadratna ali pravokotna zasnova,

dve glavni ulici, ki sta se pravokotno križali (S-J, V-Z), vzporedno so bile manjše ulice,

na stičišču glavnih ulic je bil FORUM:

- prostor za trgovanje, - javne zgradbe: tempelj, kurija, bazilika in sodišče),

gledališča, amfiteatri, terme,

akvadukti,

kanalizacija,

obzidje s stražnimi stolpi.

Did you know?

Da so Rimljani uporabljali javna stranišča, ki so bila prostor za druženje?

Da so namesto energijskih pijač uporabljali kozje blato?

Da so zbirali urin ter si z njim umivali zobe in prali oblačila?

Da ima kri gladiatorjev posebno zdravilno moč?

Da so se moški mastili na številnih simpozijih, ki niso bili to, kar so danes?

Uživajte ob ogledu posnetka! :)
https://www.youtube.com/watch?v=t6oosTp7rfk

NALOGA: Oglej in preberi si vira 10 in 11 v SDZ na str. 48.
Primerjaj domove bogatih prebivalcev rimskih mest, DOMUSE, in domove revnega prebivalstva, INSULE.

S propadom rimske države se je življenje v Evropi spremenilo. Tuja ljudstva so se preživljala s poljedelstvom in živinorejo, življenja v mestih niso poznala. Staroselci so iz mest zbežali na podeželje ali v višjeležeča gradišča.

Srednjeveška mesta so nastala:

na ruševinah nekdanjih rimskih mest,

ob križiščih prometnih poti,

ob vznožju gradov.

Primerjaj zasnovo rimske Emone in srednjeveške Ljubljane (potek ulic, velikost, obzidje ...).

Quiz

Oglej si sliko Škofje loke v srednjem veku in obkroži pravilne odgovore, ki držijo za srednjeveška mesta.

Bila so obdana z obzidjem s stražnimi stolpi.

Gradnja hiš je bila skrbno načrtovana.

Hiše so bile lesene, zato je pogosto prihajalo do požarov.

Gradnja hiš se ni širila izven obzidja.

Gradili so ob vznožjih gradov.

Osrednjega trga niso imela.

Gradili so prostrane enodružinske hiše.

V novem veku so se bogata mesta pričela speminjati:

širila so se brez načrtov, tudi čez obzidje,

veličastne cerkve,

palače,

ukinitev javnih kopališč,

brez kanalizacije.

Z razvojem industrije v 19. stoletju so se mesta širila ob glavnih prometnih poteh, zato so nekatera dobila zvezdasto zasnovo.

na obrobju mest so ob tovarnah in skladiščih pričele nastajati delavske četrti z delavskimi stanovanji, ki so bila v večnadstropnih hišah.

Premožni meščani so živeli v lepo urejenih meščanskih četrtih v meščanskih stanovanjih.
Poglej in preberi vira 18 in 19 na str. 53 v SDZ in reši nalogo 32 na str. 54.

Use this space to wrap up your project and include your sources.

V prazgodovini so bili ljudje nabiralci in lovci, zato so se zaradi iskanja hrane pogosto selili. Zavetje so iskali v votlinah, jamah in drevesnih krošnjah.

Na območju današnje Slovenije so se v prazgodovini pojavila koliščarska naselja in gradišča.

Did you know?

Da sta na Unescov seznam kulturne dediščine vpisani 2 koliščarski naselji od 40 odkritih?

Če te zanima več o tem, si lahko ogledaš spletno stran Ljubljanskega barja: http://www.ljubljanskobarje.si

V 4. tisočletju pr. n. št. so ljudje postali trgovci, uradniki, obrtniki in kmetje.

Ko so se začeli naseljevati na enem mestu, so nastala prva večja naselja - mesta.

Bila so oskrbovana z vodo, imela so kanalizacijo in obzidje.

Quiz

Oglej si zemljevid in odgovori na vprašanje.
Kje so nastala prva večja mesta na svetu?

Ob vodah

V nižinah

V puščavah

V gorah

Za predstavo, kako je zgledalo mesto pred 6000 leti, si poglej posnetek staroveškega mesta Mohenjo Daro in zraven povadi malo angleščine.

Grške hiše so bile zgrajene iz glinenih zidakov in ometane.

Imele so več prostorov, ki so bili obrnjeni na notranje dvorišče.

Deli hiše, ki so bili obrnjeni proti ulicam, so bili brez oken.

Rimljani so bili dobri gradbeniki.

Mesta so bila skrbno načrtovana:

kvadratna ali pravokotna zasnova,

dve glavni ulici, ki sta se pravokotno križali (S-J, V-Z), vzporedno so bile manjše ulice,

na stičišču glavnih ulic je bil FORUM:

- prostor za trgovanje, - javne zgradbe: tempelj, kurija, bazilika in sodišče),

gledališča, amfiteatri, terme,

akvadukti,

kanalizacija,

obzidje s stražnimi stolpi.

Did you know?

Da so Rimljani uporabljali javna stranišča, ki so bila prostor za druženje?

Da so namesto energijskih pijač uporabljali kozje blato?

Da so zbirali urin ter si z njim umivali zobe in prali oblačila?

Da ima kri gladiatorjev posebno zdravilno moč?

Da so se moški mastili na številnih simpozijih, ki niso bili to, kar so danes?

Uživajte ob ogledu posnetka! :)
https://www.youtube.com/watch?v=t6oosTp7rfk

NALOGA: Oglej in preberi si vira 10 in 11 v SDZ na str. 48.
Primerjaj domove bogatih prebivalcev rimskih mest, DOMUSE, in domove revnega prebivalstva, INSULE.

S propadom rimske države se je življenje v Evropi spremenilo. Tuja ljudstva so se preživljala s poljedelstvom in živinorejo, življenja v mestih niso poznala. Staroselci so iz mest zbežali na podeželje ali v višjeležeča gradišča.

Srednjeveška mesta so nastala:

na ruševinah nekdanjih rimskih mest,

ob križiščih prometnih poti,

ob vznožju gradov.

Primerjaj zasnovo rimske Emone in srednjeveške Ljubljane (potek ulic, velikost, obzidje ...).

Quiz

Oglej si sliko Škofje loke v srednjem veku in obkroži pravilne odgovore, ki držijo za srednjeveška mesta.

Bila so obdana z obzidjem s stražnimi stolpi.

Gradnja hiš je bila skrbno načrtovana.

Hiše so bile lesene, zato je pogosto prihajalo do požarov.

Gradnja hiš se ni širila izven obzidja.

Gradili so ob vznožjih gradov.

Osrednjega trga niso imela.

Gradili so prostrane enodružinske hiše.

V novem veku so se bogata mesta pričela speminjati:

širila so se brez načrtov, tudi čez obzidje,

veličastne cerkve,

palače,

ukinitev javnih kopališč,

brez kanalizacije.

Z razvojem industrije v 19. stoletju so se mesta širila ob glavnih prometnih poteh, zato so nekatera dobila zvezdasto zasnovo.

na obrobju mest so ob tovarnah in skladiščih pričele nastajati delavske četrti z delavskimi stanovanji, ki so bila v večnadstropnih hišah.

Premožni meščani so živeli v lepo urejenih meščanskih četrtih v meščanskih stanovanjih.
Poglej in preberi vira 18 in 19 na str. 53 v SDZ in reši nalogo 32 na str. 54.

Use this space to wrap up your project and include your sources.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spoznali bomo, kako so se od prazgodovine in do sedanjosti razvijala naselja, bivališča in mesta. Na območju današnje Slovenije so se v prazgodovini pojavila koliščarska naselja in gradišča. V mlajši kameni dobi so ljudje postali kmetovalci: sejali in vzgajali so rastline, udomačevali so živali, začeli so živeti v stalnih naseljih in graditi stalna bivališča - okrogle šotore in preproste koče.

# data[].attributes.body
DRUŽINSKO DREVO

Pozdravljeni,

današnja ura zgodovine bo malo drugačna.

Pri zgodovini boste vedno znova ugotavljali, kako pomembne so družinske vezi. Morda o pomembnosti družinskih vezi kaj več razmišljate tudi te dni, ko z veliko sorodniki ne morete stopiti v stik drugače kot preko elektronskih naprav.

Zato sva se odločili, da vas vzpodbdiva, da naredite svoje družinsko drevo. Veva, da zdaj v tem času ne morete dostopati do podatkov v matičnih knjigah in župnijskih listih, a nič hudega. To je priložnost, da se o svojih prednikih pogovarjate skupaj s starši, si ob tem morda pogledate kak fotoalbum in se spominjate prijetnih dogodkov s svojimi sorodniki. Seveda pa je to tudi super priložnost, da pokličete svoje stare starše, tete, strice, bratrance in sestrične, jih pozdravite, pobarate po zdravju in seveda tudi po podatkih, ki jih potrebujete za izdelavo družinskega drevesa. Super, a ne?

Kaj te torej čaka?

Najprej, ne se ustrašit. Časa za izdelavo svojega družinskega drevesa imaš en teden. Ko končaš, ga nama pošlješ v pregled:

učenci 6. a in 6. d na janja.pavlic@8talcev.si,

učenci 6. b in 6. c na maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si.

Kako se lotiti?

1. Začni takoj!

Začetek je več kot preprost. Vzemi kos papirja, nanj napiši svoje ime in priimek, datum in kraj rojstva. Nadaljuj z vpisom imena in priimka očeta in matere. Tudi zanju vpišite datum in kraj rojstva in morebitne poroke. Je kaj lažjega? Koliko časa je za to potrebnega? Pa poskusi nadaljevati. Zapiši še ime in priimek obeh parov starih staršev. To so že štiri osebe. Razišči še njihove datume in kraje rojstva, poroke, smrti. Poznaš dekliška priimka obeh babic? Veš morda celo več kot to? Veš kaj o njihovih starših? Če ne, razišči. Tako dobiš osem priimkov, osem datumov za rojstva, poroke in smrti; osem krajev za te dogodke. Odveč je omenjati, da jih bo v naslednji generaciji že 16 in še eno generacijo nazaj 32 ...

2. Še bolj praktično in pregledno bo delo, če podatke vpisuješ v obrazec Moji predniki. Če nimaš tiskalnika, nič hudega, piši z roko.

3. Morda ti pride prav tudi obrazec - Družinski list.

4. Lahko si pomagaš s to spletno stranjo: Kako začeti?

5. Če slučajno čist' padeš not v tovrstno raziskovanje, je tole fina zadeva: Drevesa

5. Ko imaš zbrane vse podatke, napravi lepo družinsko drevo svojih sorodnikov. To lahko krasi tvojo sobo ali pa ga komu podariš za rojstni dan. Obljubiva, ne bo ti žal.

Za to nalogo imaš na razpolago kar nekaj časa. Danes si torej preberi navodila, kako se je lotiti, in zapiši osnovne podatke, ki jih poznaš: podatke zase, brate, sestre, očeta, mamo ... nato pa, ko boš pri volji, nadaljuj.

To je to za danes, naslednji teden pa se ponovno lotimo "prave" zgodovine.

Bodi lepo!
Janja in Maja

# data[].attributes.body
ČLOVEK RAZMIŠLJA, USTVARJA IN GRADI

Drage učenke in učenci,

v naslednjih urah se bomo lotili nove teme – Človek razmišlja, ustvarja in gradi. Predelali jo boste samostojno s pomočjo SDZ in video gradiva. V njej se boste seznanili s tem, kako so se naselja in bivališča ljudi spreminjala skozi čas ter s pomembnimi izumi, ki so človeku olajšali življenje. Ko boš snov prebral, napravi zapiske-povzetke prebranega v zvezek, svoj zapis fotografiraj in pošlji na spodnja naslova:

6. a in 6. d: janja.pavlic@8talcev.si,

6. b in 6. c: maja.grbec-svajncer@guest.arnes.si

1. V SDZ na straneh 40-44 si počasi in pozorno preberi besedilo. Oglej si slikovni material in vire ter razmisli o prebranem.

2. Reši naloge v SDZ.

nal. 1, 2, 3 na str. 41,

nal. 4 in 5 na str, 42 in

nal. 6. na str. 43.

3. V zvezek zapiši nov velik naslov Človek razmišlja, ustvarja in gradi. Osredotoči se na podnaslove, ki so zapisani v SDZ. Nato:
- Navedi razloge za stalno naselitev ljudi,
- Kaj je bilo pomembno pri izbiri prostora za naselitev,

- Naselitev v času mlajše kamene dobe, vrste bivališč,

- Gradbeni materiali,

- opiši koliščarsko naselje,

- opiši gradišče,

- gradnja prvih mest

4. V arhivu rtvslo.si si oglej oddajo Koliščarji, 1. del: https://4d.rtvslo.si/arhiv/ozemlje-na-prepihu/120200678

Mimogrede, poznaš koga od nastopajočih?
V zvezek zapiši povzetek oddaje.

Želiva ti obilo dobre volje in motivacije za delo.

Pa veselo na delo.

Janja in Maja

# data[].attributes.body
SE VIDIMO V ŠOLI!

Do takrat pa preglejte svoje zapiske v zvezku in delovnem zvezku, uredite še kakšno stvar in si osvežite zgodovinski spomin.
Pa razmislite o zgornji fotki!

Maja in Janja