# data[].attributes.body
Näkin tarina vaihtelee raskaasti, joskus näkki on osa isompaa vesiväkeä, joskus se on ärtyneen ja vihaisen hukkuneen sielu. Useissa tapauksissa näkki nähdään ilkeä mielisenä olentona joka hukuttaa ketä tahansa ketä uskaltaa tulla sen reviirille. Usein myös sanotaan, että näkki on kiusantekijä joka pilailee muiden ihmisten veneillä ja kala verkoilla.
Joskus näkkiä kuvataan kalamaisena olentona, joskus liskona tai sammakona, joskus näkki on vain kasa levää ja joskus näkki  kuvataan kauniina neitona joka hyödyntää sen ulkonäköä hukuttaakseen seuraavan uhrin.

# data[].attributes.body
Narkissos oli nuori mies, joka lähti vaeltamaan metsään kohdaten erilaisia rakastajia, mutta tyrmäsi heidät kaikki. Eräs torjutuista pyysi jumalatar Nemesistä muuttamaan Narkissosen niin, että hän kykenisi rakastamaan.
Ja niin Narkissos tuli erään lammen juo juomaan, huomasi veden pinnasta kuvajaisensa ja rakastui itseensä välittömästi. Narkissos ei voinut lopettaa itsensä katsomista, joten kuoli lopulta rakastettunsa rinnalle lammen ääreen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Täytettyään kuusitoista vuotta Narkissos lähti vaeltamaan metsään, jossa nymfi Ekho huomasi hänet. Ekho rakastui Narkissoksen ulkonäköön ja alkoi seurata häntä. Mitä kauemmin hän seurasi Narkissosta, sitä enemmän hän tätä himoitsi, mutta hän ei voinut kuin odottaa, koska Hera oli aiemmin rangaistuksena tämän suulaudesta estänyt tätä puhumasta ensin.

# data[].attributes.body
Oceanidit olivat titaanien Oceanosin ja Tethysen 3000 tytärtä, jotka toimivat kreikan kultuurissa vesistöjen suojelusenkelinä(koskien jopa lampia). Jokaisen suojelus enkelin hyvinvointi perustui vesistön puhtauteen, joten jos vesi olisi saastunut, oceanid sairastuisi. Merenkävijät rukoilivat, tanssivat rituaaleja ja uhrasivat oceanideille suotuisan sään toivossa.

# data[].attributes.body
Suomalaisessa kansanperinteessä veden jumala tai haltija, joka toi kaloja vedestä.

# data[].attributes.body
Suomalaisen taruston erityisen viehkeä ja leikkisä metsän jumalan Tapion tytär.

# data[].attributes.body
Kreikkalaisen mytologian mukaan maailman ensimmäinen nainen.       Hän avasi mukanaan kantaman lippaan, vaikka häntä kiellettiin ja sen seurauksena kaikki maailman vitsaukset vapautuivat. Siihen asti ihmiskunta oli elänyt ilman murheita. Pandora sulki lippaan, jolloin sisälle jäi ainoastaan toivo, joten maailman jäi nyt pelkästään synkkyyttä, kunnes Pandora avasi uudestaan lippaan ja vapautti toivon ihmiskunnalle.

# data[].attributes.body
Tunnetaan kreikkalaisessa mytologiassa kauniina nuorukaisena ja naisten hurmaajana, johon Afrodite oli rakastunut.

# data[].attributes.body
Hän oli urhoollisin Troijan sodan kreikkalaisista sankareista. Hän surmasi troijalaisen Hektorin kostaakseen serkkunsa Patrokloksen kuoleman. Akhilleus kuoli saadessaan nuolen kantapäähänsä, mikä oli hänen ainoa suojaamaton kohtansa. Juuri tähän viitataan sanonnalla "Akilleen kantapää", mikä tarkoittaa jonkun asian heikkoa kohtaa.

# data[].attributes.body
Kreikkalaisessa mytologiassa Daidaloksen poika. Hän sai isältään vahasta ja sulista valmistetut siivet. Ikaros lensi siivillään liian lähelle aurinkoa, jolloin siivet sulivat ja Ikaros tippui mereen ja hukkui

# data[].attributes.body
Suomalaisen kansanrunouden ja mytologian yksi tärkeimpiä henkilöitä.
Väinämöinen on jumalallisia piirteitä omaava tietäjä sekä runonlaulaja. Väinämöinen on esiintynyt Kalevalassa sekä muissa vanhoissa Suomalaisissa tarinoissa ja runoissa. Näissä tarinoissa Väinämöinen on yleensä pääosassa.
Väinämöistä pidetään yhtenä maailman luomisen auttajana ja moraalisena opettajana.

# data[].attributes.body
Liekkiö on länsisuomalaisen kansanperinteen taruolento. Liekkiönä pidetään heitteille jätettyä lasta, josta on tullut kummittelija, joka kiljuu metsissä tai säikyttelee matkustavaisia. Liekkiönä myös pidetään surmatun lapsen sielua tai kummitusta. Häntä ei pidetä erityisen pahana, saattaa vain häiritä ulisemalla ja kiljumisellaan matkustavaisia.

# data[].attributes.body
Eli Pohjolan emäntä on suomalaisen ja karjalaisen mytologian hahmo, joka kalevalaisessa tarustossa johtaa myyttistä Pohjolaa.

# data[].attributes.body
Medeia oli kreikkalaisessa mytologiassa noita. Hänen isänsä oli kuningas. Medeian julmuudesta voidaan kertoa esimerkiksi se, että pakomatkallaan isänsä vihollistensa mukana, hän tappoi oman veljensä, paloitteli hänet ja heitti mereen. Medeiasta tehdyssä näytelmässä hän mm. tappaa omat lapsensa.

# data[].attributes.body
Ilmattaresta kerrotaan Kalevalassa maailman luomiskertomuksen yhteydessä. Tarun mukaan hän oli taivaan neito, joka tylsistyi oloonsa impenä taivaalla ja laskeutuu alkumereen. Hän tuli hedelmälliseksi tuulesta ja meren yli lentävä sotkalintu muni munansa tämän polvelle. Kun munat putoavat polvelta ja rikkoutuvat, syntyy niistä maa, taivas, aurinko, kuu ja tähdet.

# data[].attributes.body
Ilmarinen oli itämerensuomalaisten palvoma tuulen jään ja ilman jumala.
Ilmarinen nähdään Kalevalassa seppäsankarina, joka takoo sammon pohjolan emännälle.

# data[].attributes.body
Kerberos on kreikan mytologiassa koira, joka vartio manalan porttia. Kerberoksella on kolme päätä ja lohikäärmeen häntä.

# data[].attributes.body
Skylla oli kreikkalaisessa mytologiassa toinen Italian ja Sisilian välisen kapean Messinansalmen reunoilla olleista merihirviöistä.  Skylla oleili luolassaan toisella rannalla, ja vastapäisellä rannalla oli Kharybdis, jättimäinen vesipyörre. (näkyvät kuvassa) Antiikin taiteessa Skylla kuvattiin kalanpyrstöiseksi merenneidoksi, jonka lanteita kiersi kuitenkin neljästä kuuteen koiran päätä.  Roomalaiset runoilijat esittivät, että Skylla oli nymfi, joka ei alun perin syntynyt hirviönä, vaan oli kaunis neito.

# data[].attributes.body
Kalevalaisen runouden merihirviö. Iku-Tursolla on monia eri nimityksiä joista parina esimerkkinä Tursas ja Iku Turilas. Iku alkuliite viitannee ikuisuuteen ja siihen kuinka olento on ollut alusta asti olemassa. Iku-Turso oleskelee meressä.

# data[].attributes.body
Atlas on kreikkalaisen mytologian titaani. Hän oli johtaja sodassa Olympos-vuoren jumalia vastaan. Kun titaanit hävisivät sodan, Zeus-jumala rankaisi Atlasta antamalla hänelle taivaankannen hänen kannettavakseen.

# data[].attributes.body
Afrodite (Venus roomalaisessa mytologiassa) on kreikkalaisessa mytologiassa rakkauden, kauneuden, sulouden, hedelmällisyyden ja seksuaalisuuden jumalatar.  Sodan jumala Ares eli Mars oli hänen rakastajansa ja rakkauden jumala Eros oli heidän poikansa. Afroditen poika oli myös Aineias, jonka isä oli troijalainen ylimys Ankhises. Afroditen palvelijattaria olivat sulottaret, khariitit. Kyyhkynen ja varpunen ovat hänelle pyhitettyjä.

# data[].attributes.body
Suomalaisen haltijauskon mukaan tonttu on arvostettu kotijumala, jonka tehtävänä on hoitaa taloa öisin. Tonttuja on monenlaisia kuten riihenhaltaja tai kodinhaltija. Kaikilla tontuilla on omat tehtävänsä nimeen liittyen.

# data[].attributes.body
Alkmenen ja Zeuksen poika, joka tunnetaan 12 urotyöstään. Joissa hän käyttää älyn sijaan voimiaan.

# data[].attributes.body
Itämerensuomalaisten kansojen alkuperäisuskonnon pyhä kulttipaikka, myös kalmisto sekä pyhä lehto. Myös hiideksi myöhemmin alettu kutsua kulttipaikalla palvottua henkiolentoa.
Suomalaisessa kulttuurissa kristinuskon tulon jälkeen hiisi on ollut paha paikka ja paha henkiolento.
Useammalle suomalaiselle tuttu lausahdus "painu hiiteen" hiisi-sana esiintyy merkityksessä "kaukainen paikka" tai "helvetti" kuitenkin m erkitykseltää lievempi.

# data[].attributes.body
Kreikkalaisen mytologian siivekäs hevonen. Pegasoksesta puhutaan, myös runoratsuna. Tarut kertovat, kun Pegasoksen kaviot osuvat maahan, syntyy lähde. Pegasoksen kuoltua, Zeus muutti hänet tähtikuvioiksi yötaivaille. Muututtuaan tähdeksi, maahan leijaili valkoinen höyhen.

# data[].attributes.body
Näkki on taruolento jonka sanotaan olevan joen, lammikon, lähteen, kaivon tai sillan ilkeä henki tai vartija. Näkki voi olla kaunis neito tai komea nuorukainen. Näkkiä käytetään yleensä lasten pelotteluun esim. kieltäen uimasta liian syvälle.

# data[].attributes.body
Suomalaisissa taruissa peikot ovat erilaisia rumia ja ilkeitä, isoja tai pieniä ihmismäisiä olentoja.  Perinteisiä suomalaisia peikkoja ovat hiidet.

# data[].attributes.body
Kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä taruolento, joka oli puoliksi ihminen ja puoliksi härkä. Se suljettiin kuningas Minoksen käskystä suureen labyrinttiin, johon sille vietiin joka yhdeksäs vuosi 12 ateenalaista uhria ravinnoksi. Syy uhreihin oli kuningas Minoksen pojan menetys Ateenaa vastaan käydyssä taistelussa.

# data[].attributes.body
Kauneudesta tunnettu Jumala. Kaikki rakastuivat häneen, mutta hän torjui jokaisen, kunnes yksi torjutuista pyysi Jumalia kieltämään tältä, mitä ikinä rakastaisikaan. Narkissos rakastui omaan peilikuvaansa eikä nälkä ja väsymys saanut häntä poistumaan peilikuvansa äärestä, kunnes hän kuoli ja muuttui narsissiksi eli kelatavalkoiseksi kukaksi, joka on nimetty hänen mukaansa.