# data[].attributes.body
kap. 11 s 267 og s 278
Verden er blevet mindre, siger man. Deri ligger den kendsgerning, at moderne kommunikation, TV,radio, og den skrevne presse og ikke mindst internettet giver os muligheder for at komme i kontakt med selv det fjerneste hjørne af verden.

# data[].attributes.body
Kap 6. s. 126.
Et fæste var en kontrakt, hvor en godsejer overdrog brugsretten af en gård eller af et hus til en fæster, mod at denne svarede nogle fæsteafgifter, såsom landgilde, hoveri og eventuelt andre afgifter. Fæstet var siden 1500-tallet som oftest udformet på skrift i et såkaldt fæstebrev. Fæstevæsen fandtes i Danmark fra middelalderen og blev først afviklet ved lovgivning i 1919.

# data[].attributes.body
Kap. 10 s. 250.
Velstandsstigning og uddannelses eksplosion i 1960 erne, er formodentlig en væsentlig årsag til, at livsstil, omgangsformer og moralopfattelser er blevet afgørende forandret.

# data[].attributes.body
Kap. 7 s. 156.

I 1891 blev der vedtaget en lov om at ældre mennesker på 60 og derover kunne få alderdomsunderstøttelse, uden at det medførte diskriminerende virkninger.

# data[].attributes.body
Kap. 8 "Verdenskrige og verdenskrise"
Mellemkrigstiden er den tid som ligger imellem de to verdenskrige (1 og 2).

# data[].attributes.body
Kap 6 "Den danske revolution"
s. 126-129

På den ene side er der gårdmænd og på den anden side er der husmænd og landarbejdere, hvilke udgør den største befolknings klasse.
Husmændene blev dårligere stilled, da de fortsat fæstede deres huse, ydede hoveri og var underkastet godsejerens tugtelsesret.

Det måtte få arbejde for at forsørge sig selv og deres familie, og de blev opfattet som en arbejdkraft reserve, som stod til rådighed for både gårdmand og godsejere.

# data[].attributes.body
Efter 1750 steg befolkningstallet overalt i Europa. Det medførte forøget efterspørgsel efter korn og dermed stigende priser. Derfor blev regeringen, godsejerne og en del bønder intereserede i at effektivisere landbruget og forøge produktionen. Der opstod en vældig debat om landbrugsspørgsmålet, og det resulterede i årene fra 1760 til 1800 i en lang række reformer, der kom til at skabe vidtgående sociale og økonomiske ændringer i det danske landbrugssamfund.

# data[].attributes.body
Grundstammen i Socialdemokratiets vælgerkorps var industriarbejderne, og netop i 1870erne fik industrialiseringen sit første gennembrud i Danmark. Industri er  modsætning til håndværk masseproduktion af varer, der sælges på et åbent marked, og som fremstilles ved hjælp af maskiner. I 1890erne kom der et nyt opsving, og omkring 1900 beskæftigede industrien 100.000 abejdere.
Bogen side 161.

# data[].attributes.body
Kap. 7 "industrialisering og demokrati" (s. 161 "Industrialisering og arbejderbevægelsen")

I 1871 kom det første socialistparti til. Partiet var bygget på Karl Marx ideer og i spidsen stod Louis Pio.
I 1872 blev de afholdte Socialisterne en ulovlig demonstration og blev fængslet i 3 år.
Arbejderbevægelsen som udspringer i Socialistpartiet starter igen, her ledet af håndværkere. Bevægelsen bliver delt op i en politisk og en faglig afdeling.
Den politiske del bliver styret af socialdemokratiet og den faglige del bliver styret af noget som kom til at hedde fagbevægelsen.

Arbejderbevægelsen kæmper b.la. for retfærdighed, ordentlig løn osv.

# data[].attributes.body
Danmark var efter den 9. april i en højst mærkværdig situation, landet var formentlig ikke i krig med Tyskland, men besat af tyske tropper, som påstod, at de forsvarede dansk uafhængighed. I besættelsens første 3 år fungerede det danske samfund tilsyneladende som før. Regering og folketing var stadig landets højeste myndighed, og hær, flåde, politi og retsvæsen fortsatte deres virksomhed.
(Samarbejdspolitikken 1940-1943)
Bogen side 193.

# data[].attributes.body
Ved jordskredsvalget blev antallet af partier i Folketinget fordoblet fra fem til ti. Valget betød et opgør med det klassiske politiske billede, hvor først og fremmest ’de fire gamle’ partier - Socialdemokratiet, De Radikale, De Konservative og Venstre - havde domineret.

# data[].attributes.body
1. Fattighjælp.

Fattighjælp blev en grundlovssikret rettighed, i led med grundloven i 1849. Men det at modtage fattighjælp resulterede i en række rettighedstab.

Enhver der ikke kunne forsørge sig selv eller sin familie var berettiget til hjælp. Dog var der nogle konsekvenser for denne hjælp, den som modtog fattighjælp blev frataget sig sin valgret og valgbarhed. Modtageren var også underlagt fattigvæsnets kontrol , beslutninger, tilsyn om f.eks. Forsørgelses metoden og hvis en mand havde modtaget fattighjælp i inden for de sidste fem år, ja så var det op til fattigvæsnet med at give ham tilladelse til, at gifte sig. Derudover havde fattigvæsnet krav på og få den betalte hjælp tilbage via. Modregninger i den fattiges bo, efter deres død.

Derudover var der også fattiggården f.eks. I Svendborg. Det var i 1872 at Svenborg fik sin fattiggård. På denne gård kunne man gå hen hvis man ikke kunne forsørge sig selv eller sin familie. Men når man gik igennem porten på fattiggården blev man vurderet som værdig trængende eller uværdigt trængende, derefter blev man indlagt og mistede sine borgelige rettigheder som f.eks. Stemmeretten og værgeretten.

Hvis man blev erklæret værdigt trængende skulle man bo i forsørgelses ansalten hvor de her fik lov til at sove i senge med madrasser, hvorimod hvis man blev erklæret uværdig trængende skulle man bo i arbejderanstalten. På denne afdeling blev man delt op i kvinder og mænd, der var tremmer for vinduerne og man måtte arbejde for føden og huslyet.

I 1974 blev anstalten lukket og set på som en skamplet for byen hvor selv samme år, at anstalten blev overtaget af et museum.

http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/fattighjaelp-og-tab-af-rettigheder-fra-grundlov-til-socialreform-1849-1933/?no_cache=1

http://www.svendborgmuseum.dk/om-museet/fattiggardens-historie

# data[].attributes.body
1. Konservatisme.

Konservatisme er en politisk ideologi som opstod i 1700-tallet ligesom liberalismen gjorde. Det er en ideologi som bygger på gud, konge og fædreland.

Selve ordet konservatisme stammer fra ordet "konservere" som betyder, at bevare. Hvilket vil sige, at denne ideologi går ind for og bevare samfundet som det er.

Derudover har de en frygt for, at ved store samfundsomvæltninger at man mister de traditioner og værdier som er med til og holde på vores samfund.

Så vi kan sige at konservatisme er en udvikling med små skridt ad gangen, også kaldet for en evolutionær samfundsudvikling.

Dog skal det siges at de går ind for privat ejendomsret og fri konkurrence ligesom liberalisterne gør, men de konservative afviser dog ikke statens indblanding i samfundet, da de mener at samfundet har et hvis ansvar for, at ingen borgere lider nød. Derfor mener de også at man skal gå ind og hjælpe de svage.

https://samfundsfagc.systime.dk/index.php?id=257

# data[].attributes.body
1. Danmark under første verdenskrig.

Første verdens krig forløb sig over perioden 1914-1918. 1. verdenskrig er en betegnelse for krigen mellem triple-ententen, altså alliancen mellem Frankrig, Storbritannien og Rusland på den ene side hvor Tyskland og Østrig-Ungarn (centralmagterne) på den anden side. Begge parter havde en del allierede og dermed bliver krigen kaldt for verdenskrig.

Danmark forholdte sig neutralt, på baggrund af de danske politikkere, som erklærede os neutrale i frygt for at vores deltagelse kunne føre til et eventuelt tab af vores suveræn stat ved angreb fra en krigsførende stormagt.

Storbritannien og Tyskland prøvede og udsulte hinanden med flåde blokader og da de to lande var Danmark største handelspartnere, så som den neutrale stat som Danmark er måtte landet balancere sig forsigtigt mellem dem, for at undgå at blive uvenner med nogle af de to lande. Men faktisk fik landet en god en god handel og indtjening med de krigsførende lande da, priserne steg i takt med, at forsyningsproblemerne voksede under krigens forløb. Så ud fra det fik danskerne et ry som gullaschbaronerne som lavede og leverede konserves mad til især Tyskland. Ifølge af den hårde fine balancering mellem de krigsførende lande, slap landet for krigens mest ødelæggende konsekvenser.

Der var dog det problem at en del sønderjyder blev kaldt ind til krigen for den tyske side og det resulterede til over 5000 døde sønderjyder.

http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/1-verdenskrig-og-danmark-1914-1918/

# data[].attributes.body
Fra 1650-1750. Enevælde er når landet og dets love/reglementer/normer er regeret af en Konge. Efter enevælden fik vi demokrati, hvilket betyder at der er folkestyre. Det vil sige et politisk system hvor magten ligger hos flertallet af folket.
Grundbogen kapitel 5, side 97 og frem.

# data[].attributes.body
Fra passiv (1864) til aktiv (1949) udenrigspolitik. I 1949 meldte Danmark sig ind i det USA-dominerede NATO og gik derfra, fra at være passiv til at deltage aktivt i internationalt udenrigspolitik. Internationalisering prægede i højere grad nationens liv.
Grundbogen kapitel 9, side 217

# data[].attributes.body
Danmark valgte side (USA) under den kolde krig og meldte sig ind i det USA- dominerede NATO (1949). Derudover knyttede landet sig nært til det øvrige Vesteuropa gennem medlemskab af en række organisationer som OECD (1948), EFTA (1960) og EF (1973).
Grundbog kapitel 9, side 2017

# data[].attributes.body
Danmarks første andelsmejeri blev stiftet i 1882, og hurtigt viste det sig at brønderne havde fundet en vej, som formåede at kombinere det almindelige landbrug med masseproduktion. Ved andelsselskabsformen var alle leverandører uanset størrelse af landbruget medejere. Det betød også at husmænd med kun et par køer, kunne deltage. Det var også med til at mange små landbrug kunne ernære en hel familie uden at der skulle andre arbejde til.

# data[].attributes.body
Stavnsbåndet blev indført i 1733, og det handler grundigt om at en bondekarl, kun må forlade sin landsby under sin godsejers tilladelse.
Det blev endelig opløst i 1788, og da kunne bønderne frit forlade sin landsby uden at blive straffet af godsejeren. Det var en stor betydning for frihed af bønderne
(Grundbogen side 105-106 og 127)

# data[].attributes.body
Bønderne støttede Det Forenede Venstre, og Højre havde støtte fra Kongen. Højre havde et flertal i landstinget mens Venstre havde flertal i folketinget.  i ca. 1870
Venstre gik indenfor folketingsparlamentarisme, det er at regeringsmagten bør ligge hos det parti der har samlet flest stemmer i folketinget. Det ville være begyndelsen på en ny demokratisk ånd i Danmark, og at Landstinget fik en ny og større betydning
(Grundbogen side 158 - Kapitel 'Forfatningskampen')

# data[].attributes.body
Det politiske parti Socialdemokraterne blev stiftet i 1871. Hvilket også gør dem til en af de ældste partier i Danmark. Omkring 1871 var Danmark midt i fremvoksende industrialisering, der kom nye teknologiske maskiner gjorde mange opgaver meget nemmere. Men det var kun få af de aller rigeste som havde råd til disse nye maskiner, og det resulterede i at de rige blev rigere og de fattige blev fattigere. Det var så her at Socialdemokraterne kom frem, deres mål var da gøre forholdende bedre for arbejderklassen, og fordele goderne mere retfærdigt.

# data[].attributes.body
Stænderforsamlingen var en rådgivende og besluttende forsamling bestående af repræsentanter for de store grupper (stænder) som man tidligere delte befolkningen ind i.
Frederik VI oprettede 4 rådgivende stænderforsamlinger, for øerne i Roskilde, for Jylland i Viborg, for hertugdømmet Slesvig, og for hertugdømmet Holsten i Itzehoe. Forsamlingen mødtes for første gang i 1835
(Side 133 i grundbogen - Kapitel 'Enevælden i modvind')

# data[].attributes.headline
Samarbejdspolitikken:En fredsaftale mellem Tyskland og Danmark under besættelsen 1940-1943.Også en betegnelse for den politik, den danske regering førte over for besættelsesmagten frem til 29. august 1943. Grundlaget for samarbejdspolitikken var at Danmark ønskede at beholde deres regering, politi, og domstolen, hvilket også lykkedes. Samarbejdspolitikken var en succes for Danmark i den forstand at det var det land der mærkede mindst til krigen. (Side 193-194 i Grundbogen)

# data[].attributes.subject
Samarbejdspolitikken:En fredsaftale mellem Tyskland og Danmark under besættelsen 1940-1943.Også en betegnelse for den politik, den danske regering førte over for besættelsesmagten frem til 29. august 1943. Grundlaget for samarbejdspolitikken var at Danmark ønskede at beholde deres regering, politi, og domstolen, hvilket også lykkedes. Samarbejdspolitikken var en succes for Danmark i den forstand at det var det land der mærkede mindst til krigen. (Side 193-194 i Grundbogen)

# data[].attributes.headline
Befolkningseksplosion:Befolkningseksplosionen skete under overgangen fra landbrugssamfundet til industrisamfundet. Denne overgang stagnerede befolkningstallet fra høj død og fødselskvotient til lav døds og fødselskvotient (antal døde/fødte pr 1000 indbyggere). Denne overgang kaldes den demografiske transition (den befolkningsmæssige overgang). Det medførte en befolkningseksplosion i Danmark med en fem - dobling af befolkningen på mindre end 20 år.  I år 1800 var der i Danmark 925.000 indbyggere, i år 1900 var befolkningen steget til knap 2,5 millioner. (Side 154 i Grundbogen)

# data[].attributes.subject
Befolkningseksplosion:Befolkningseksplosionen skete under overgangen fra landbrugssamfundet til industrisamfundet. Denne overgang stagnerede befolkningstallet fra høj død og fødselskvotient til lav døds og fødselskvotient (antal døde/fødte pr 1000 indbyggere). Denne overgang kaldes den demografiske transition (den befolkningsmæssige overgang). Det medførte en befolkningseksplosion i Danmark med en fem - dobling af befolkningen på mindre end 20 år.  I år 1800 var der i Danmark 925.000 indbyggere, i år 1900 var befolkningen steget til knap 2,5 millioner. (Side 154 i Grundbogen)

# data[].attributes.headline
Neutralitetspolitik:Under første verdenskrig 1914-1918, var de danske politikere enige om at Danmark skulle holde sig neutralt, fordi de frygtede at krigsdeltagelse kunne betyde, at Danmark ikke mere kunne være en suveræn stat, hvis en stormagt angreb landet.  Det var blandt andet udenrigsminister Erik Scavenius (1877-1962) som mente at Danmark ikke skulle være en krigsførende nation.Det kom Danmark til gode at de forholdte sig neutrale under krigen, det lykkedes regeringen at bevare et tillidsfuldt forhold til både Tyskland og Storbritannien. Danmark slap for de store konsekvenser der blev skabt under krigen, og erfaringen med at holde sig neutral fik stor betydning for udenrigs og forsvarspolitikken i mellemkrigstiden under 2. verdenskrig og besættelsen. (Side 192-193 i Grundbogen)

# data[].attributes.subject
Neutralitetspolitik:Under første verdenskrig 1914-1918, var de danske politikere enige om at Danmark skulle holde sig neutralt, fordi de frygtede at krigsdeltagelse kunne betyde, at Danmark ikke mere kunne være en suveræn stat, hvis en stormagt angreb landet.  Det var blandt andet udenrigsminister Erik Scavenius (1877-1962) som mente at Danmark ikke skulle være en krigsførende nation.Det kom Danmark til gode at de forholdte sig neutrale under krigen, det lykkedes regeringen at bevare et tillidsfuldt forhold til både Tyskland og Storbritannien. Danmark slap for de store konsekvenser der blev skabt under krigen, og erfaringen med at holde sig neutral fik stor betydning for udenrigs og forsvarspolitikken i mellemkrigstiden under 2. verdenskrig og besættelsen. (Side 192-193 i Grundbogen)

# data[].attributes.headline
Udskiftningen:Udskiftningen kom ud af landboreformen i 1781. Udskiftningen gik ud på en ny fordeling af landbrugsjorden, så den enkelte bonde fik chancen for at forbedre sin drift. Loven påbød at hvis blot en jordejer var utilfreds, krævede det at hele landsbyen skulle udskiftes. (Side 125-129 i Grundbogen)

# data[].attributes.subject
Udskiftningen:Udskiftningen kom ud af landboreformen i 1781. Udskiftningen gik ud på en ny fordeling af landbrugsjorden, så den enkelte bonde fik chancen for at forbedre sin drift. Loven påbød at hvis blot en jordejer var utilfreds, krævede det at hele landsbyen skulle udskiftes. (Side 125-129 i Grundbogen)

# data[].attributes.body
storhedstid: fra 1700 tallet. Urbanisering er en udvikling hvor med tiden en stigende andel af befolkningen i et givet område lever i byer. Dette kan ske ved dels, at eksisterende byer vokser, dels ved fremvæksten af nye bysamfund.

# data[].attributes.body
storhedstid:  Ca. 1550 til 1750
Hoveri er betegnelsen for fæstebønder og husmænds pligtarbejde for deres godsejer.
http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/hoveri/?no_cache=1

# data[].attributes.body
Dette var de omfattende ændringer der det danske samfund gennem gik i 60'erne. Ved jordskredsvalget blev antallet af partier i Folketinget fordoblet fra fem til ti. Valget betød et opgør med det klassiske politiske billede, hvor først og fremmest ’de fire gamle’ partier - Socialdemokratiet, De Radikale, De Konservative og Venstre - havde domineret.
Det var hidtil det største valgskred i dansk historie.
Se

# data[].attributes.body
Danmark blev en del af EF i 1973.
I 1991 underskrev 12 lande som var en del af EF Maastricht-traktaten, som var et skridt hen imod en politisk, monetær og militær union. EF skulle nu hedde EU og det står for DEN EUROPÆRISKE UNION! Her blev der nu mere fokus på nogle andre områder som uddannelse og folkesundhed.

Kapitel 11 side 275-276 (grundbogen)

# data[].attributes.body
enevælden er fra 1650-1750.
Det vil sige at det er kongen der bestemmer over landet samt landets handlinger, normer og reglementer.
Da vi får grundloven i 1849 er det slutningen på enevælden.
Mere information kan findes:
Kapitel 5 side 97

# data[].attributes.body
Periodemæssigt: storhedstid: 60'erne + 70'erne
En velfærdsstat er en stat, der varetager en række funktioner, der har som intention at fremme velfærden for landets borgere. En velfærdsstat har således funktioner, der rækker ud over blot at yde landets borgere sikkerhed. Velfærdsstaten skal sikre en minimumslevestandard, i fald borgeren ikke selv kan sørge for denne.
https://da.wikipedia.org/wiki/Velf%C3%A6rdsstat

# data[].attributes.body
Kap. 7 "Industrialisering og Demokrati"
I 1870´erne og 1890´erne kom industrien for alvor til Danmark. Her begynder der at komme fabrikker i byerne og flok flytter dertil for at få arbejde, da der nu ikke længere er så meget arbejde at finde på landet.

Under industrialiseringen bliver håndkraft erstattet af stordrift, masseproduktion og øget forbrug af maskinkraft.

# data[].attributes.body
Hvor en ædel eller godsejer heresker over bønder, og havde magt i samfund