# data[].attributes.body
Efter övningarna ställer vi tillbaka allt på plats igen i klassrummet och har en gemensam diskussion om hur det kändes att vara i de olika situationerna och hur de valda strategierna fungerade.

Avslutningsvis vill vi att deltagarna ska veta att det finns olika organisationer som kan hjälpa till om du blivit överfallen, exempelvis brottsofferjouren finns tillgängliga för personer som blivit utsatta. Det finns inget rätt eller fel i hur man försvarar sig i en hotfull situation.

# data[].attributes.body
Här hjälps vi åt att göra plats i klassrummet så att deltagarna kan få prova att utöva övningarna två och två, båda två ska få känna på att vara både gärningsman och offer. Vi låter dom para ihop sig själva. Sedan går vi runt och ger handledning/stöttning.

# data[].attributes.body
Först visar vi 3 övningar på youtube och sen illustrerar vi dessa mer långsamt. Två av oss visar praktiskt övningarna medans den tredje förklarar steg för steg hur övningen går till och vad offret kan tänka på i de olika utsatta situationerna..

Övningar från youtube:

1. Händerna på axlarna (närmre hals) framifrån, offer slår undan ovanifrån.

2. Händerna på axlarna (längre ifrån hals) framifrån, offer går under med armar och slår ut gärningsmans armar, offer kan härifrån slå mot svaga punkter som: slag mot näsa, strupe, knä mellan benen, sparka mot knäskål. (I självförsvar har man rätt att ta till så mycket våld som situationen kräver)

3. Strypgrepp bakifrån med en arm, offret böjer benen (blir tung) tar båda händerna om armen och böjer ner hakan för att få luft. Skjuter bakåt och kliver bakom med närmst höft mot gärningsman och tar ut arm närmst gärningsman. (Viktigt att agera, vara aktiv)

# data[].attributes.body
Under steg 1 görs en redogörelse för hur lärtillfället kommer att se ut och lite info om vad självförsvar är. Vi kommer använda oss av powerpoint och klipp från youtube som illustrerar självförsvarsövningarna som deltagarna sedan ska utföra själva i steg 3.

# data[].attributes.body
Utbildningen kommer att ske i klassrum på Linnéuniversitetet. Den kommer att anpassas till cirka 10 stycken deltagare som vid fem olika tillfällen får utöva självförsvarsövningar. Varje tillfälle kommer att vara i cirka en timme där deltagarna får utöva samma övningar för att bli riktigt säkra på hur de kan agera fysiskt i hotfulla situationer. Eftersom att utbildningen sker vid fem tillfällen samt att det är få deltagare kommer de att lära känna varandra bättre och således ha ett bättre samspel med varandra. Få deltagare gör även att ledarna har mer tid för att visa övningarna fler gånger samt diskutera mer med deltagarna. Vårt lärtillfälle kommer att baseras på Deweys teori som handlar om att individen lär sig bäst när det teoretiska används i praktiken. Vår utmaning som utbildningsansvariga kommer att vara att vägleda och guida utbildningstagarna att aktivt vara delaktiga och utöva de övningar vi kommer dela ut. Vi som ledare ska motivera individerna att förstå sammanhanget och få dem att förstå vikten av att ha utövat självförsvar i praktiken i en trygg miljö. Vi anser att ämnet skapar sammanhang för utbildningstagarna och att det finns flera faktorer som motiverar dem att lära sig metoder för att fysiskt kunna försvara sig, bla en mental trygghet.

Vi kommer i vårt förarbete att leta fakta för att själva få ökade kunskaper om självförsvar. Vi kommer att presentera tidigare statistik över hur det sett ut generellt med överfall på tjejer som vi kommer att presentera i början av vårt lärtillfälle genom att visa powerpointbilder. Vi vill redan från början poängtera hur viktigt det är, framförallt för unga tjejer att kunna några enkla, men väldigt viktiga självförsvarsövningar. Detta är för att förtydliga vårt syfte med utbildningen. Vi kommer att vara tre stycken som leder lärtillfället varav två stycken visar praktiskt hur man kan försvara sig. Den tredje ledaren kommer att muntligt förklara steg för steg hur övningen går till, samt vad offret kan tänka på i olika situationer för att underlätta att exempelvis andas. Vidare i utbildningen kommer deltagarna att få utöva övningarna två och två och få agera både gärningsman och offer. Detta är för att alla ska få uppleva hur det skulle kunna vara att hamna i offerposition och agera efter anvisningar. Deltagarna får utöva självförsvarsövningarna i grupp för att lära sig och få ut så mycket som möjligt av lärtillfället. Dewey menar att om lärandet sker kollektivt löser deltagarna ett problem bättre. De kan de korrigera varandra samtidigt som de lär sig att samverka ihop (Stensmo, 2007). Efter övningen får deltagarna utrymme att både reflektera och diskutera själva samt ihop med oss hur det kändes att vara i de olika situationerna och hur de valda strategierna fungerade. Dewey menade att det reflektiva tänkandet är viktigt för att kunna utvärdera lärandet. Det som skulle kunna diskuteras i utvärderingen är; vad hände under utbildningen? Hur kändes det innan och efter utbildningen? Har din bild av självförsvar förändrats efter du gått den här utbildningen? Vad hade du för förväntningar? Vad har du egentligen lärt dig under utbildningen?

Efter utbildningen (mål):

Vid lärtillfället slut ska eleven kunna utföra några grundläggande självförsvarsövningar för att skydda sig själva mot fysiskt våld och hot. Eleven ska även känna till olika organisationer som kan hjälpa till vid överfall, så som brottsofferjouren.

# data[].attributes.headline
Lärteori och teoretiska punkter inför lärtillfället

# data[].attributes.subject
Lärteori och teoretiska punkter inför lärtillfället

# data[].attributes.body
När man tagit ett beslut om utbildning bör man planera övergripande för hur man ska bemöta det behovet av lärande. Genom att ta hänsyn till olika aspekter så som; deltagare, syftet, utbildare, omfattning, plats etc., kan vi i vår planering lättare säkerställa den lärmiljö vi vill skapa (Nilsson, Wallo, Rönnqvist & Davidson, 2011). Eftersom vår utbildning är mer av en praktisk verksamhet har vi valt att använda oss av John Deweys aktivitetspedagogik som undervisningsmetod. Enligt dess principer sker lärande bäst genom aktivt deltagande i aktiviteter man vill lära sig något om (Burman, 2014).

Dewey menade att den lärande måste lära sig att handskas med ännu olösta problem. Han förklarade att individen behöver lära sig att tänka. Det reflektiva tänkandet menade Dewey innebar att upptäcka och definiera ett problem, att välja problemlösningsstrategi men också att tillämpa en strategi på ett problem. Dewey menade att den lärande behöver vara nyfiken och känslomässigt engagerad i ett problem för att uppfatta det som personligt angeläget (Stensmo, 2007).

Dewey presenterade sin teori om “learning by doing”. Han förklarade att en individ lär sig bättre när hon praktiskt utför en uppgift. Han förklarade att den lärande ska vara aktiv i undervisningstillfället och att läraren är handledaren (Burman, 2014). Dewey förklarade att lärarens utmaning är att guida, vägleda, skapa sammanhang och motivera individer att lära sig (Stensmo, 2007). Vi som utför bildningen finns tillhands för att vägleda individerna och visa olika situationer som kan uppstå och hur man kan gå tillväga för att försvara sig. Vi anser att ämnet skapar sammanhang för utbildningstagarna och att det finns flera faktorer som motiverar dem att lära sig metoder för att fysiskt kunna försvara sig. Vidare förklarade Dewey att arbetet bör vara kollektivt, att utbildningstagarna får arbeta tillsammans för att lösa problem. Därav kan de korrigera varandra samtidigt som de lär sig att samverka ihop (Stensmo, 2007).  Dewey menar att erfarenhetslärande har två centrala principer; kontinuitet och samspel. Kontinuitet innebär att erfarenheterna är under ett ständigt flöde, dvs att erfarenheter är en ständig process. Samspel innebär att vi är i ständigt samspel mellan omgivningen och organismer (Illeris, 2015).

Fraser & Russells (2000) artikel handlade om kvinnor som fick gå en kurs i självförsvar som de kallade Model Mugging. Genom semistrukturerade intervjuer med 59 kvinnor fick författarna fram ett resultat som visade att det var av stor betydelse att de fick utföra kursen i grupp. Efter kursen kände sig kvinnorna säkra på att försvara sig mot angrepp, ökad självförtroende, ökad grad av gränsdragning samt förändring i deras relationer. Här är ett citat från en av respondenterna i studien:  “I realized I was at peace. Over the five weeks of Model Mugging I made leaps and bounds within myself that years of therapy had never achieved. I will never again be raped”.

# data[].attributes.body
Vi vill utbilda tjejer (i åldern 20-30) som studerar på Linnéuniversitetet. Vi vill utbilda studenter som studerar arbetslivspedagogik och liknande utbildningar. Vi kommer att göra en utbildningsplan för detta där vi kommer att fokusera på olika sätt att försvara sig fysiskt i hotfulla situationer.

# data[].attributes.body
Ingen ska behöva känna sig rädd eller otrygg i någon situation eller när man går själva på en gata om nätterna när man är påväg hem. Att kunna försvara sig om hot uppstår kan rädda ditt liv. Som student har vi nog alla någon gång varit påväg hem sent om natten och med vetskapen om att vi kan självförsvarsmetoder blir vi mer mentalt trygga. Vi kommer därför hålla en utbildning i några enkla självförsvarsövningar för studenter vid Linnéuniversitetet som kan hjälpa dig att skydda dig själv om hot uppstår.