# data[].attributes.headline
שנת 1669 העותמאנים כובשים את אליגיריה מידי הספרדים מגיש זוהר קירל

# data[].attributes.subject
שנת 1669 העותמאנים כובשים את אליגיריה מידי הספרדים מגיש זוהר קירל

# data[].attributes.body
אחרי שהעותמאנים כבשו את העיר מידי הספרדוים השלטון עבר לידהם של העותמאנים ולאחר שאליגיריה נכבשה, הגיעו לשם יהודים מכל רחבי העולם והקימו מחדש קהילה חדשה וגדולה. לאחר כיבוש אלגיריה של העותמאנים מידי הספרדים, החיים באלגיריה ליהודים לא היו פשוטים בכלל השלטון המוסלמי גרם לאפליות ומרדיפות
בנוסף זה לא היה ליהודים כל כך נורא אבל אפשר להגיד שהם לא היו מעמד גבוהה בעיני המוסלמים לא היה להם זכויות כמו רוב האזרחים

# data[].attributes.headline
1791 - יהודים מקבלים אמנציפציה (שיווין זכויות) - אור דוד ודניאלה שפיצברג

# data[].attributes.subject
1791 - יהודים מקבלים אמנציפציה (שיווין זכויות) - אור דוד ודניאלה שפיצברג

# data[].attributes.body
בשנת 1791 , נחקק חוק שמקנה זכויות לכל היהודים בצרפת ,
יהודי צרפת היו הראשונים לקבלת שוויון זכויות אזרחי , ובזכות אזרחות זו , יכלו יהודי צרפת להשתלב בכל מה שקשור לתחומי המדינה כמו פוליטיקה או כלכלה ומילוי משרות עבודה .

# data[].attributes.headline
1827- עושים פלישה מזבוב מגישות: אוריאן דוידוב ואופל אלעזר

# data[].attributes.subject
1827- עושים פלישה מזבוב מגישות: אוריאן דוידוב ואופל אלעזר

# data[].attributes.body
ב-30 באפריל 1827 התאספו מספר קונסולים זרים לכנס חגיגי בארמונו של שליט אלג'יריה חוסיין דיי. במהלך הכנס, שהיה פתוח לקהל הרחב, שאל חוסיין דיי את הקונסול הצרפתי, בדרך אגב, מתי ארצו מתכוונת להסדיר את חובה העצום, כ-14 מיליון פרנק, לשלטונות האלג'יריים.

# data[].attributes.headline
1830-צרפת מתחילה להשתלט על אלג'יריה 

# data[].attributes.subject
1830-צרפת מתחילה להשתלט על אלג'יריה 

# data[].attributes.body
מגישות: תאיר טדלה ושחר שורץ
בשנת 1830 פלשו הצרפתים לאלג'יריה ושלטו בה 132 שנים, הכיבוש הצרפתי שינה את חיי היהודים באלג'יריה, פרשת בכרי בוג'נאח נחשבת לאחד הגורמים לפלישה, הפלישה בגלל בעיות כלכליות והמעמד של צרפת נחלש ממלחמת נפולאון.

# data[].attributes.headline
השתלטות צרפת על אלג'יריה - ליאור שאואר ועדי פלג

# data[].attributes.subject
השתלטות צרפת על אלג'יריה - ליאור שאואר ועדי פלג

# data[].attributes.body
ב5 ביולי 1830 השתלטה צרפת על אלג'יר (עיר הבירה של אלג'יריה), אולם האוכולוסייה המקומית הייתה עיקשת והאטה את הכיבוש והמדינה נכבשה רק בתחילת המאה ה20.  בשנת 1848 השתלטו הצרפתים על כל צפון אלג'יריה והממשל החדש של הרפובליקה השנייה הכריז על השטחים הכבושים כעל חלק בלתי נפרד מצרפת, האזור חולק לשלושה מחוזות: אלג'יר,אוראן וקונסטנטין.
רבים מהאלג'יראים איבדו את אדמותיהם למתיישבים החדשים.
על פי העדויות, סבלו מרבית יהודי אלג'יריה ממשטר של דיכוי חמור כגון: מגוריהם הוגבלו לרובע מוגדר, ונאסרה עליהם היציאה ממנו בשעות הערב המוקדמות, ותנועותיהם מחוץ לערי מגוריהם היו תחת פיקוח תמידי.
בשנת 1865 התירו לבני אלג'יריה להגיש בקשה לקבלת אזרחות צרפתית מלאה אך מעט מימשו את הזכות להגשת הבקשה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אמאשל בן בצעירותה

# data[].attributes.headline
סמכויותיו של ראש האומה היהודית באלג’יריה מצומצמת  1836 רוני קליין 

# data[].attributes.subject
סמכויותיו של ראש האומה היהודית באלג’יריה מצומצמת  1836 רוני קליין 

# data[].attributes.headline
1842 סימני ההשתלבות של יהודים באלגיריה בתרבות צרפת מגישים נועם סלמה ואלון טיירשמידט.

# data[].attributes.subject
1842 סימני ההשתלבות של יהודים באלגיריה בתרבות צרפת מגישים נועם סלמה ואלון טיירשמידט.

# data[].attributes.body
היהודים מבלים בבתי הקפה ובמועדונים בשעה שהמוסלמים מתרחקים מהם בשאט נפש.
ההורים שלחו את ילדיהן לעבוד בתור סוכנים של גופים מסחריים או תפקיד מינהל, מה שיאפשר להם להתקרב יותר ויותר לתרבות הצרפתית.

# data[].attributes.headline
-1865 ביקר באלג’יר נפוליאון השלישי -מגיש בן אבו

# data[].attributes.subject
-1865 ביקר באלג’יר נפוליאון השלישי -מגיש בן אבו

# data[].attributes.body
בעיקבות הביקור פרסם צו מיוחד ולפיו מותר למוסלמים וליהודים שנולדנו באלג’יריה להגיש בקשה אישית לקבלת אזרחות צרפתית

# data[].attributes.headline
1870 אזרחות יהודים באלגיריה מגיש עיליי פרי

# data[].attributes.subject
1870 אזרחות יהודים באלגיריה מגיש עיליי פרי

# data[].attributes.body
בשנת 1870 שר המשפטים אדולף כרמייה קבע שכל יהודי באלגיריה יקבל אזרחות צרפתית. פסק זה נקרא צו כרמייה. לאחר שהתקבל הצו האנטישמיות בצרפת כלפי יהודים גברה בהרבה. רגש העליונות וכן החישוב הכלכלי בהפסידם כוח עבודה זול, יצרו גילויי אנטישמיות כלפי היהודים. גם המוסלים התנהגו באנטישמיות כלפי היהודים כי הם קינאו שהיהודים קיבלו אזרחות והמוסלמים נשארו במעמד נמוך.

# data[].attributes.headline
עומר סגל - יהודים במלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.subject
עומר סגל - יהודים במלחמת העולם הראשונה

# data[].attributes.body
בשנת 1905 הפרידה צרפת בין דת למדינה ויהודי אלג'יר עמדו בפני דילמה. הכפיפות למערכת הקונסיסטואר הצרפתי הותלה עליהם באורח טבעי במרוצת שני הדורות שקדמו לכך מבלי שיהודי אלג'יר נשאלו על דעתם בעניין. אמנם הם לא הביעו התנגדות אך ייתכן כי שתיקתם הוכתבה על ידי רצונם לחמוק ככל האפשר מהתנגשות עם הרשויות הצרפתיות. גורמים מסוימים ברבנות המקומית המכונים 'ילידית' סבלו מכפיפותם לרבנים המעטים שהובאו מצרפת אך נזהרו שלא לצאת חוצץ נגדם. בשלב זה הוצגה בפניהם אפשרות להשתחרר. הדילמה הייתה: האם לנסות ולהשיב את השיטה הקודמת או להישאר נאמנים לשיטת הקונסיסטואר, שפירושו קיום הקהילות המאוחדות במישור המקומי. אף על פי שהשיטה לא נעמה לרוחם, הם החליטו להישאר עם שיטת הקונסיסטואר שתתאים את עצמה לנסיבות החדשות. השיטה כבשה את יהודי אלג'יר והיא נשארה שנים רבות עד שלאט לאט נעלמה. מובן כי יהדות אלג'יר איבדה במהלך שנות השלטון הצרפתי חלק לא מבוטל מייחודה הדתי. העשורים האחרונים בעיקר נוטים להאשים בעניין זה את יהדות צרפת והרבנים שהגיעו משם. והשאלה הגדולה היא האם מה שהתרחש בתחום זה באלג'יריה היה שונה בעיקרו ממה שהתרחש באירופה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה יהודים רבים מאלגיריה נלחמו בשורות הצבא הצרפתי, ולמעלה מ-2,000 מהם מצאו את מותם בקרב

# data[].attributes.headline
1881 גילויי האנטישמיות באלג'יריה מתגברים- מאיה בארי ואגם סיון

# data[].attributes.subject
1881 גילויי האנטישמיות באלג'יריה מתגברים- מאיה בארי ואגם סיון

# data[].attributes.body
המעמד האזרחי החדש של היהודים לא מנע את הפגיעות בהם, והן אף הוחרפו עם השנים.
גל של פרעות נגד היהודים התרחש ב-1881,ובמהלכן נרצחו יהודים, חוללו בתי כנסת ונשדד
רכוש יהודי.
עם הזמן החריפו גילויי האנטישמיות, והם הופיעו גם בקרב הצרפתים שהתיישבו באלג'יריה.
לדוגמה: סוחרים הפיצו משקה שכונה "אנטי-יהודי" וכן סיגריות "אנטי-יהודיות" וכובעים
"אנטי-יהודיים".

מסע רדיפות התנהל גם נגד מועדונים ובתי קפה שישבו בהם לקוחות יהודים,
נגד מעסיקים שהעסיקו עובדים יהודים, וגם נגד עוזרות בית לא-יהודיות ששירתו בבתי יהודים.

בעלי החנויות הנוצרים תלו על הדלתות בבתי העסק שלהם שלטים כגון "בחנות זו אין יהודים"
ו"בית עסק קתולי", ונשמעו קריאות כגון "היהודים העזו להרים
ראש, צריך למעוך אותם" ו"להשקות בדם יהודי את עץ החופש."
המשטרה לא פעלה להגנת היהודים. גל אנטישמי זה לווה בפרסום
מאמרי הסתה בעיתונות ובפרסום חיבורים אנטישמיים.

# data[].attributes.headline
1910, יהודים בתוניסיה מקבלים אזרחות צרפתית. עדן חייט 

# data[].attributes.subject
1910, יהודים בתוניסיה מקבלים אזרחות צרפתית. עדן חייט 

# data[].attributes.body
בשנת 1910 יהודי תוניסיה מקבלים אזרחות צרפתית אך רק אנשים מעל גיל 21, דוברי צרפתית, ואנשים ששירתו בצבא.

# data[].attributes.headline
1836 סמכויות של ראש האומה היהודית באלג'יריה מצומצמות מגישות מתן פאר ודניאל יזדי

# data[].attributes.subject
1836 סמכויות של ראש האומה היהודית באלג'יריה מצומצמות מגישות מתן פאר ודניאל יזדי

# data[].attributes.body
ב1831 הוציאו הצרפתים צווים לצמצום הזכויות של בתי הדין היהודים.  תחת השלטון הצרפתי מונה אדם לתפקיד ראש האומה היהודית והתפקיד בוטל בשנת 1836 וסמכויותיו הועברו לראש העירייה של העיר אלג'יר.

# data[].attributes.headline
ב5 ביולי 1830 השתלטה צרפת

# data[].attributes.body
ב5 ביולי 1830 השתלטה צרפת על אלג'יר(עיר הבירה של אלג'יריה), אולם האוכולוסייה המקומית הייתה עיקשת והאטה את הכיבוש והמדינה נכבשה רק בתחילת המאה ה20.  בשנת 1848 השתלטו הצרפתים על כל צפון אלג'יריה והממשל החדש של הרפובליקה השנייה הכריז על השטחים הכבושים כעל חלק בלתי נפרד מצרפת, האזור חולק לשלושה מחוזות: אלג'יר,אוראן וקונסטנטין.
רבים מהאלג'יראים איבדו את אדמותיהם למתיישבים החדשים.
על פי העדויות, סבלו מרבית יהודי אלג'יריה ממשטר של דיכוי חמור כגון: מגוריהם הוגבלו לרובע מוגדר, ונאסרה עליהם היציאה ממנו בשעות הערב המוקדמות, ותנועותיהם מחוץ לערי מגוריהם היו תחת פיקוח תמידי.
בשנת 1865 התירו לבני אלג'יריה להגיש בקשה לקבלת אזרחות צרפתית מלאה אך מעט מימשו את הזכות להגשת הבקשה. 
בתמונה : יהודי אלג'יריה.