# data[].attributes.body
En bedömning av en elevs kunskaper tar sin utgångspunkt i elevens arbetsprestation och även också nära sammankopplad med undervisningen. När bedömning används på ett medvetet och systematiskt sätt, väl integrerad i undervisningen ,ges eleven goda förutsättningar för lärande

# data[].attributes.body
Summativa bedömningar presenteras ofta som ett betyg eller skriftligt omdöme men behöver inte stå i motsats till formativ bedömning för lärande.
De både arbetssätten kombineras ofta i samband med en utbildning.
En summativ bedömning bidrar sällan till ett ökat lärande för deltagaren och bör inte vara den enda typen av bedömning i en utbildning.
Formativ bedömning
Formativ bedömning innebär en löpande bedömning under hela lärprocessen eftersom syfte med bedömningen är att bidra till lärande  och inte  att summera en persons kunskaper vid ett givet tillfälle.Genom formativ bedömning blir lärprocessen  tydlig för deltagaren och med rätt stöd kan han/eller hon ta ett stort ansvar för sitt eget lärande. Vid formativ bedömning genom kamratbedömning stödjer som olika sätt att lära sig och nå lärandemålen blir synliga.

# data[].attributes.body
Syfte
Det är förmågorna som uttryckt i de långsiktiga målen som bedömas och de ligger till grund för kunskapskravens beskrivningar. Syftestexten är formulerad att det tydligt framgår att det är i undervisningen eleverna ska få möjlighet att utveckla de angivna förmågorna.De långsiktiga målen gäller för alla årskurser och kurser i ämnet.

# data[].attributes.body
Innehållet är indelat i kunskapsområdet med rubriker som i sin tur består av ett antal punkter. Kunskapsområderna behöver inte motsvara arbetsområden i undervisningen utan är ett sätt tydliggöra och strukturer innehållet i ämnet. De olika innehållspunkterna hur hanteras i relation till varandra är något som lärare tillsammans med elever måste avgöra.

# data[].attributes.body
Kunskapskrav
Kunskaperna är konstruerade utifrån ämnes långsiktiga mål och centrala innehåll och beskriver vad som krävs av eleverna för att uppnå i årskurser.
Kunskapskraven består av hellsbeskrivningar vilket innebär att en elev måste uppfylla kunskapskravet in i sin hellhet att få det betyget. Bedömningsgrunden är hur eleven visar sina kunskaper på kvalitativs skilda nivåer.Kurs och ämnesplanerna koplettteras med kunskapskrav i de olika ämnena.

# data[].attributes.body
Återkoppla eller kalla Feedback
Ett sätt är att arbeta med kunskapskraven och systematiskt föra anteckningar över elevens framsteg.Återkoppling är som mest effektiv för lärandet om den är så konkret som möjligt och utgår från elevens arbete under process gång .Grundenprincipen är att återkoppling som gynnar lärandet sker medan lärande pågår. När läraren tydliggör målen och kunskapskraven för eleverna och ger dem möjlighet att visa sitt kunnande bör läraren ge återkoppling på hur det går.

# data[].attributes.body
Bedömningsmatris
En bedömningsmatris är ett schema där man som elev kan se och följa sin utveckling inom ämnet lite lättare.
Bedömnings processen
1. Planera vad som ska bedömas  utifrån centralt innehålla och kunskapskrav
2. Välja relevanta uppgifter och bedömnings situationer
3. Analysera och bedöm resultaten
4. Dokumentera, ge ansvar och arbetavidare utifrån detta.
Bedömningsmatriser som ett vertyg för bedömning av kvalitativ kunskap,vilket lämpar sig bra på autentiska bedömningar.
Genom att sedan använda bedömningsmatriser görs kriterier och progressionsnivåer explicita av både lärare och elever ser och förstår vad som ingår i en bedömning av ett visst moment.
Bedömningsmatriser  blir alltså ett medel som förklara för elever vad den skall arbeta med ,hur den skall med det samt en beskrivning på varför läraren bedömer som den gör. Bedömatriser behandlar inte enbart betyg och bedömning utan även mål formulerade av läraren.
Möjligheter för läraen att själva formulera och utforma matrisen gör att innehållet kan se väsentligt olika ut,detta beroende på lärarens erfarenhet av bedömningsmatriser men också vilken förståelsen läraren har av skolverkets mål och betyg.

# data[].attributes.body
Skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livlång lust att lära. Utbildning ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna.Undervisningar och behov den ska främja elevers forsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångpunkt i elevernas bakgrund , tidare erfarenheter, språk och kunskap.Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunsaper och värden.
Enligt läroplanerna ska läraren ta hänsyn till att tillgänglig information vid betygssättningen.
Det är viktigt att eleverna informeras om betygsskalan. Målen sammanfattar vilka ämneskunskaper som ska betygssättas och det finns därför en relation mellan målen och kunskapskraven.Läraren gör även värdering utifrån både delar och helhet för att avgöra om hon eller han ska sätta betygen.Läraren analyserar och värderar alltså med vilken kvalitet eleven har visat sitt kunnande i förhållande till olika delar av kunskapskraven och tar ställning till betygssteg det indikerar.

# data[].attributes.body
Resonemang
Att resonera gör man i många ämnen och har användning  av hela livet, då också viktig i andra sammanhang. Det fatta ofta olika beslut och måste resonera om fördelar och nacdelar.
Ett resonemang ska förklara och fördjupa en tanke eller åsikt. Resonemag påstårende föratt bedöma kvaliteten på elevens arbete och berätta vad eleven kan utveckla utgår lärare från kunskapskraven. När man utvecklar ett resonemang ska man hålla sig till en tanke i taget.
Utveklar ett resonemang
-För klarar varför
-Generalisera
-Ge exempel
-Problematisera med olika perspektiv
-Fördjupa med frågor
Resonemang gör man inte bara i skolan man får andra att förstå vad  man menar samt utvecklar egna tankar och idee'r. Det har man nytta av i flera ämnen och på fritid.
Kvaliteten på ett källkritiskt resonemang beror på olika saker.
-Källkritisk breda
Styrkor och svagheter trovärdhet relevans
-Konkrets exempel
Kopplingar mellan källans innehåll och dina argument
-Sammanhang
Värdera utifrån dina kunskaper och källans sammanhang
-

# data[].attributes.body
Synliggöra lärandet handlar om att skapa en ökad medveten och ett språk kring de mekanismer som gör att eleven får syn på och leder sitt eget lärande.Att genom " Synligt Lärande" sätta fokus på konkreta undervisningsstrategier i klassrummet för att däringenom göra undervisningen så effektiv som möjligt och se till att lärare och elever får ut mesta möjliga av skolan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bedömning för lärande -   Synliggöra lärandet, återkoppling och rektorns pedagogiska ledarskap

# data[].attributes.body
Förmåga är en person att kunna göra något speciellt. Självbedömning innebär att eleven reflekteras över kvaliteten på sitt arbete med kunskapskraven och har genom det aktiva bedömningsarbetet ökade mjöligheter att bli förtrogna på kvalitet. Detta menas att eleven utvecklar självständighet,
självkontroll för att eleven ska utveckla ett ansvar för sina studier och sin förmåga att själv bedöma sina resultat,