# data[].attributes.body
המאבק להקמת המדינה

# data[].attributes.body
השפעת הפרעות תרצ"ו-תרצ"ט על יהודים בארצות האסלאם - "הפרהוד"
חאג' אמין אל חוסיני הצליח להסית ולהפוך את הסכסוך בארץ לסכסוך של מדינות ערב כנגד היהודים.
ב1931 מתכנס קונגרס בארץ של נציגים מכל מדינות ערב כדי לפעול כנגד התנועה הציונית.
מאורעות הפרהוד בעיראק: ב1932 -עיראק מקבלת עצמאות. זכויות נשללות מהיהודים. מתקיימת תעמולה בעיתונות נגד היהודים, הכוללת פרסומים מספרו של הטלר "מיין קאמפ" . ב1941 המוני ערבים מוסתים על ידי חאג' אמין אל חוסייני, מתנפלים על יהודי בגדד בעיראק והורגים כמאתיים יהודים.

# data[].attributes.body
הספר הלבן ה-3
מדיניות בריטניה בסוף שנות השלושים מבטאת נסיגה ניכרת מן ההתחייבויות שלה כלפי העם היהודי בהצהרת בלפור.
הצג דוגמה אחת לכך מן הספר הלבן השלישי (1939), והסבר כיצד בדוגמה זו באה לידי ביטוי נסיגה מן ההתחייבות בהצהרת בלפור.
הסבר שני גורמים לנסיגה זו.

# data[].attributes.body
תגובת היהודים למאורעות תרצו תרצט בתחום הבטחוני

בשנים  1936-1939 במהלך המרד הערבי הגדול ,התרחשו בארץ־ישראל מאורעות דמים.
-הצג שינוי אחד שחל בכוח המגן של היישוב היהודי בעקבות המאורעות האלה.
-הסבר את העמדות של ההגנה ושל האצ"ל בשאלת ה"הבלגה או תגובה " כלפי הטרור הערבי  בתקופה זו( סך הכול — שני הסברים.)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
שתי נקודות מבט - הבלגה או תגובה?

# data[].attributes.body
תוכנית החלוקה של ועדת פיל

בתקופת המנדט הבריטי עלו לא פעם הצעות ל"תכנית חלוקה."
אחת מהן הייתה זו שהוצעה בשנת 1937 על ידי ועדת פיל.
—הצג את תכנית החלוקה שהוצעה על ידי ועדת פיל.
—ציין את שמו של איש ציבור או של גוף( קבוצה / ארגון )שתמך בהצעת החלוקה שבחרת, ואת שמו של איש ציבור או של גוף שהתנגד להצעה זו.
—לו היית יכול לחזור אחורה בזמן ,עם איזו עמדה( בעד או נגד תכנית החלוקה )היית מזדהה?
הסבר מדוע . בתשובתך הבא שני נימוקים להצדקת עמדתך.

# data[].attributes.attachment_link.title
תכנית החלוקה

# data[].attributes.body
מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (המרד הערבי הגדול)
-הסבר כיצד השפיע הקשר בין הערבים בארץ־ישראל ובין הערבים בארצות ערב על פרוץ מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.
-הסבר כיצד השפיע קשר זה על פרוץ הפרהוד.
-הצג גורם נוסף למאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.

# data[].attributes.body
הפועל המזרחי

-הצג שני מניעים להקמתה של תנועת "הפועל המזרחי" – מניע רעיוני אחד ומניע ארגוני אחד.

ציין פעולה אחת של התנועה, והסבר כיצד היא קשורה לאחד מן המניעים שהצגת.

-ציין והסבר שני ערכים שצורת ההתיישבות של הקיבוץ הדתי מאפשרת לממש, לדעת המקימים של תנועת "הקיבוץ הדתי". הסבר מדוע אנשי ה"פועל המזרחי" העדיפו את המושב על הקיבוץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפועל המזרחי

# data[].attributes.body
הלאומיות הערבית

-הלאומיות של ערביי ארץ ישראל החלה להתעורר בשנות ה-20 של המאה העשרים.

הצג שני גורמים שהביאו להתעוררות של לאומיות זו – גורם אחד שהושפע מתהליכים בתוך החברה הערבית, וגורם אחד שהושפע מתהליכים מחוץ לחברה הערבית.

# data[].attributes.body
המנדט הבריטי בא"י

בשנת 1922 אישר חבר הלאומים את המנדט הבריטי על ארץ־ישראל. הסבר מהו מנדט, והצג את חשיבותו של המנדט עבור היהודים.

# data[].attributes.attachment_link.title
המנדט הבריטי

# data[].attributes.body
הצהרת בלפור, כיבוש הארץ ע"י הבריטים

"הצהרת בלפור" (1917) התקבלה בהתרגשות רבה בקרב חברי התנועה הציונית ברחבי העולם. הסבר את הסיבה לכך.

כמה ממנהיגי הציונות הציעו לבריטים להשתמש במינוח המעורפל "בית לאומי" בהצהרת בלפור במקום במילה "מדינה". הבא סיבה לכך.

# data[].attributes.body
העלייה השנייה , מסע הרבנים אל המושבות

מהלך המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 היו לקבוצות בארץ דעות מגוונות בנוגע לצביון הדתי של היישוב היהודי בארץ ישראל.                                                                                                                                        הצג את הרקע למסע הרבנים במושבות.                                            הצג כיצד באירוע זה בא לידי ביטוי שיתוף הפעולה בין קבוצות שונות ביישוב.        הצג שתי דוגמאות למתחים שבאו לידי ביטוי בין קבוצות שונות במהלך מסע זה.

# data[].attributes.attachment_link.title
העלייה השנייה

# data[].attributes.body
העליה הראשונה, פולמוס השמיטה

הצג שני קשיים שאנשי היישוב החדש נאלצו להתמודד עימם בתקופת העלייה הראשונה.
אִילו היית איכר באחת המושבות של בני העלייה הראשונה בשנת תרמ"ח ,איזו עמדה היית נוקט בפולמוס השמיטה בנוגע להֶיתר המכירה ?    נמק את עמדתך על פי מה שלמדת. האם נקיטת עמדה זו הייתה גורמת לך צער או קושי כלשהו ?   נמק את דבריך.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
לומדים היסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
פולמוס השמיטה במזכרת בתיה

# data[].attributes.headline
אודליה כהן, צהלי ברקוביץ, מרים דוד תהילה ויטריאול וטל קמפינסקי.

# data[].attributes.subject
אודליה כהן, צהלי ברקוביץ, מרים דוד תהילה ויטריאול וטל קמפינסקי.

# data[].attributes.body
1. שאיפתם של חברי התנועה הציונית היא הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל.
במהלך מלחמת העולם הראשונה העריכו ראשי התנועה הציונית שארץ ישראל תיכבש על ידי הבריטים והצרפתים, מטרת התנועה הציונית שבראשה עמד חיים וייצמן הייתה לשכנע את הבריטים להוציא הצהרה שתתמוך בציונות.  הפעילות הובילה לפרסומה של "הצהרת בלפור". ולכן הצהרת בלפור התקבלה בהתרגשות רבה בקרב חברי התנועה הציונית ברחבי העולם. צעד זה מאוד משמעותי בהתקדמות לעבר המטרה.
2. מנהיגי התנועה הציונית הציעו לבריטים להשתמש במינוח המעורפל "בית לאומי" בהצהרת בלפור במקום במילה "מדינה. כדי לא ליצור סכסוך עם הברטים(ששולטים במדינה) וכדי שלא תיווצר מלחמה. הם רצו להשתמש במונח פחות מאיים ויותר מינורי כדי לא לגרום לרעש ולסכסוכים מיותרים.

# data[].attributes.headline
בארץ נמצאו שתי קבוצות, היישוב החדש והיישוב הישן, ביניהם שרר ריחוק וזלזול של היישוב החדש לישן, בנוסף בני העלייה השנייה היו ברובם סוציאליסטיים חילוניים ומסע הרבנים למושבות רצה לתקן את המצב, הוא נמשך ארבעה שבועות וכלל שמונה רבנים בהובלת הרב קוק. הם רצו לקרב בין הלבבות של היישוב החדש לישן ולקרבם לדת. 2. שיתוף הפעולה התבטא בכך שהרבנים פנו גם אל המושבות הדתיות וגם אל המושבות החילוניות, הרבנים שיתפו פעולה גם עם החילוניים וגם עם הדתיים. 3.  הסתייגות ראשונה היא המתח בין תושבי המושבה החילוניים כלפי הרבנים, החילוניים הסתייגו מהרבנים כי הם פחדו מהדתה, הם היו אנטי דתיים, והסתייגות שנייה היא של הרבנים בין עצמם כלפי החילונים, הם התלבטו כמה הם צריכים להטיף למושבות החילוניות וכמה הם צריכים לשבח ולהל אותם על עבודתם בארץ, הגבול היה דק. 

# data[].attributes.subject
בארץ נמצאו שתי קבוצות, היישוב החדש והיישוב הישן, ביניהם שרר ריחוק וזלזול של היישוב החדש לישן, בנוסף בני העלייה השנייה היו ברובם סוציאליסטיים חילוניים ומסע הרבנים למושבות רצה לתקן את המצב, הוא נמשך ארבעה שבועות וכלל שמונה רבנים בהובלת הרב קוק. הם רצו לקרב בין הלבבות של היישוב החדש לישן ולקרבם לדת. 2. שיתוף הפעולה התבטא בכך שהרבנים פנו גם אל המושבות הדתיות וגם אל המושבות החילוניות, הרבנים שיתפו פעולה גם עם החילוניים וגם עם הדתיים. 3.  הסתייגות ראשונה היא המתח בין תושבי המושבה החילוניים כלפי הרבנים, החילוניים הסתייגו מהרבנים כי הם פחדו מהדתה, הם היו אנטי דתיים, והסתייגות שנייה היא של הרבנים בין עצמם כלפי החילונים, הם התלבטו כמה הם צריכים להטיף למושבות החילוניות וכמה הם צריכים לשבח ולהל אותם על עבודתם בארץ, הגבול היה דק. 

# data[].attributes.body
איילת עמרן, טוהר סמין, מיכל כהן ונועה סלומון.