# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La cuestión palpitante: El mundo árabe en movimiento: migraciones, relaciones con Europa

Desde 2010 las denominadas "primaveras" revolucionaron el mapa político de varios de los países árabes y derivaron, en algunos casos, en conflictos armados que continúan hasta hoy. Diferencias étnicas, sociales, religiosas y militares en el seno de estos países han precipitado grandes movimientos migratorios de su población. La llegada a Europa de refugiados en búsqueda de asilo y la activación de protocolos de actuación humanitaria y de acogida se presenta como uno de los puntos centrales de la agenda política en relación con los tratados y leyes internacionales. Por otro lado se está produciendo un auge de los discursos nacionalistas y xenófobos en algunos países que integran la Unión Europea. Estas y otras cuestiones relacionadas serán abordadas por las profesoras Ruth Ferrero y Ana Planet. Por motivos de salud el profesor Héctor Cebolla no participará en la sesión.

Formato de debate en el que, una vez al mes, los lunes a las 19:30 horas, destacados especialistas analizan temas relevantes de la realidad social, con los periodistas Antonio San José e Íñigo Alfonso.

Las soluciones a la crisis, los independentismos, la globalización, el futuro de Europa, los movimientos antisistema, el envejecimiento, los virus del nuevo milenio y el futuro de las monarquías en el mundo han sido algunos de los temas protagonistas.

Este acto se retransmite en directo (streaming) a través de nuestra página web:

# data[].attributes.attachment_link.description
La cuestión palpitante: El mundo árabe en movimiento: migraciones, relaciones con Europa Desde 2010 las denominadas "primaveras" revolucionaron el mapa político de varios de los países árabes y derivaron, en algunos casos, en conflictos armados que continúan hasta hoy. Diferencias étnicas, sociales, religiosas y militares en el seno de estos países han precipitado grandes movimientos migratorios de su población.

# data[].attributes.headline
EL CLIMA MEDITERRÁNEO (Subtítulos en inglés)

# data[].attributes.subject
EL CLIMA MEDITERRÁNEO (Subtítulos en inglés)

# data[].attributes.attachment_link.description
My name's Natalia and I'm a high school student. My geography teacher ordered us to create a video talking about a geography topic and I choose the mediterranean climate in Spain. I hope you like it!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Entre els caps d'Estat esmentats en els papers de Panamà figuren el rei d'Aràbia

Saudita; el president d'Emirats Àrabs Units i l'anterior emir de Qatar a més de

familiars del president sirià Bachar al-Assad.
A ningú de dins o fora del país l'ha sorprès aquesta notícia ja que sempre s'ha donat per fet que els autòcrates àrabs guarden bona part de la seva fortuna a l'estranger, per la qual cosa el seu nom en els papers de Panamà resulta una mica insignificant. És curiós que sent ells els que controlen hisenda tractaran d'evadir impostos. Sembla que el que contenien a Panamà no tenia res a veure amb això, sinó que sembla que tractessin d'assegurar el futur davant d'un possible cop d'estat o revolució popular. Per això, la premsa àrab ha decidit anar més enllà. Segons The National, els papers de Panamà mostren que el règim sirià es va saltar les sancions imposades, però una editorial, just aquest mateix dia, aclaria que l'ús de comptes secrets i companyies offshore no indiquen necessàriament una activitat il·legal.
Mentrestant, el diari libanès va aprofitar per destacar que el president d'Emirats Àrabs té 30 companyies que posseeixen propietats al centre de Londres, però només un iranià va prestar atenció a la notícia i va comparar la reacció dels papers al Regne Unit i Rússia ja que per a ell, l'absència de reacció ciutadana indica la falta de llibertat d'expressió. El document destaca per l'acció de Teheran (capital de la República Islàmica de l'Iran) a l'hora de recórrer a l'evitació de les sancions, anant al mateix lloc que van anar els governants àrabs, als quals va criticar per aquest fet.

Material no obligatori

A la classe de geografía ens van donar a escollir tres temes relacionats amb la Unió Europea.

Com estem treballant la geopolitica penso que la ajuda humanitària i la protecció civil es un tema important.

La fiscalitat perquè la majoria no saben quines normes i restriccions hi te la UE i m'interesa sobretot per l'actual corrupció europea.

Finalment els mitjans de comunció perquè en una era de globalització, la adaptació i la modernització als nous mitjans de comunicació s'ha convertit inprescindible per a la societat.

Iran ha passat de ser un país rebutjat i odiat per les principals potències mundials a un país desitjat pel fet de tenir uns fons que se li han atorgat per haver-li tret les sancions que tenia de l'ONU.

En 2014 quan el president dels Estats Units Barack Obama va signar el "Join Comprehensive Pla of Action" va acceptar l'acord entre l'Iran i el Consell de Seguretat de l'ONU.

L'objectiu principal d'Estats Units va ser la recerca d'una política internacional millor i finalitzar amb conflictes històrics entre països, pel que va veure a l'Iran com un bon objectiu.

Iran en aquest moment patia una crisi econòmica derivada a les sancions que se li van atorgar, a part de la contínua crisi social per conflictes entre països veïns.

Experts com Olga Torres i Ignacio Prieto consideren que aquesta negociació va haver de ser revisada i interioritzar més en alguns conceptes.

Va començar la negociació d'Iran amb Estats Units sobre què fer amb les sancions imposades de l'ONU a l'Iran. Els EUA els hi podía suposar un risc treure aquestes sancions, però van acordar aixecar-les a canvi de limitar el programa nuclear iraní, almenys un temps.

Malgrat que l'acord semblava favorable per a l'Iran, el fet d'acordar un canvi en el programa nuclear iraní substituint-lo per un programa a fins científics va suposar el dubte de Iran en pensar què passaria en cas de no complir l'acord. El fet de la suspensió temporal de el programa nuclear va suposar per al món una major tranquil·litat pel fet de que es reduía la possiblitats de bomba nuclear, però d'altra banda es dubtava sobre el que succeirà en acabar aquest termini de temps o el que succeiría en cas d'incompliment de l'acord, i per això es temia la possible proliferació nuclear a la zona.

El procés avançava lentament i això beneficiava a l'Iran, ja que va augmentar la seva capacitat nuclear i el seu poder es va popularitzar a oposar-se, de certa manera, a la principal potència mundial.

Gràcies a aquest acord, Iran ha passat de ser un país econòmicament inestable i amb conflictes amb la majoria d'occident a un país poderós políticament i econòmicament a escala mundial.

Comparació d'Eixamples de Madrid i Barcelona.

1. Barcelona ciutat ideal Madrid ampliació de l'existent

2. Barcelona amb distorsions d'origen intern Madrid distorsions d'origen extern

3 Barcelona limitat conceptualment Madrid limitat topogràficament, limitats per passejades de rondes

4. Barcelona fàcil accés Madrid difícil accés amb topografia abrupta

5 Barcelona desjerarquitzat Madrid jerarquitzat

6 Barcelona els eixos de l'eixamplament reformen al centre Madrid els eixos del centre condicionen la forma de l'eixample

7 Barcelona model únic, ordenació de pomes Madrid tipologia variada de dimensions

8 Barcelona inici ràpid i alentiment posterior Madrid lenta

9 Barcelona modificacions relatives Madrid modificacions importants

La meva companya Yousra y jo hem preparat aquest video per explicar-vos de forma clara i precisa de quina manera funciona el clima a Catalunya.

Aquest estudi comença en 2015, quan 223 díes després d'haver començat l'any (7 mesos i mig) els humans ja havíem cosnumit o destruit els recursos que és capaz de produïr la naturalesa del nostre planeta durant tot l'any.

Si seguim aquesta evolució, la humanitat consumirà cada any el doble de recursos anuals del planeta.

Aquests casos es donen principalment als països més

industrialitzats, pel seu cost excessiu de recursos ambientals,

en la que cada són vegada més recurrents els procesos de

desforestació, sequía, erosió del sòl, etc.

Mathis Wackernagel reclamarà un acord n la próxima cumbre

de París que li permiti lluitar de forma EFECTIVA contra

Amb l'actual gestió tradicional, la humanitat necessitarà dos planetes el 2030 i gairebé tres al 2050 per satisfer les seves demandes. Emirats Àrabs Units, Qatar, Dinamarca, Bèlgica i els Estats Units són els països amb major Petjada Ecològica del món.

Al parc natural de les Salines de Santa Pola (Alacant)

només es pesquen peixos morts. S'ofeguen. La manca

d'aigua causada per la sequera subsahariana que assola

el territori no permet obtenir assarb.

-"Tinc el pantà que sembla una salina. Se m'està morint tot".

Aixó afirma un pescador del territori.

Al peix li passa el que a qualsevol animal. A més calor, més consum d'oxigen.

La climatologia d'aquest any ha permès una proliferació anormal d'algues,

de manera que durant les nits, quan es concentren els bancs al canal, les algues i els peixos competeixen per consumir el poc oxigen que reuneix un exigu cabal.

Imatges del llac:

Segons l'opinió de l'organització ecologista els estancs estan "pràcticament secs per la sobreexplotació de la conca", condició que no ajuda en una època de sequera

que va començar sent alarmant a Alacant i comença a amenaçar a gran part de la

Comunitat Valenciana i tota Espanya.

Parlarem del video "Océanos de plástico"

En aquest video he pogut veure una REPUGNANT REALITAT de com, avui día, estan els oceans del nostre planeta Terra: plens de plàstic.

Cada quilòmetre quadrat conté una mitjana de 74.000 peces de plàstic que a més, aquests residus, maten a milers d'animals, que moren amb una quantitat enorme de plàstic dins d'estòmac.

En la fotografía de l'esquerra podem obesrvar la quantitat mitjana de plàstic que es pot trobar en l'estòmac d'un ocell de l'oceà atlàntic anomenat fulmar del sud i a la dreta, el que correspondría en l'estòmac humà.

Amb aquesta imatge ja ens adonem que es una quantitat inmensa la que els animals han de ingerir per la nostra culpa.

Hem deixat que el plàstic s'apropiï del mar a la superfície, a uns metres sota l'aigua i a mil metres de profunditat. Aquest material romandrà allà baix durant segles sobretot si està a molta profunditat, perquè hi ha menys oxigen i gens de llum.

Hi ha rius literalment d'escombraries, majoritàriament de plàstic. Totes aquestes dades són només de seixanta anys de consum ja que només som la tercera generació que consumeix plàstic. La meva pregunta és, què passarà després d'altres tres generacions?

El més trist d'això es que el número de visites d'aquest video es MOLT BAIX si el comparem amb el grau d'importància que té.

Segur que si comparem les visites amb qualsevol altre notícia relacionada amb la premsa rosa, els resultats serien depriments.......

En resum, hauríem de replantejar-nos el reciclatge, i sobretot, pensar en un futur, tot i que a aquest pas, no serà un futur molt llunyà el que veurem afectat, i les futures generacions si arriben a veure-ho, ja podem donar les gràcies..

Amb una mica d'esforç per part de tots, podrem evitar aquesta catàstrofe.

En 1960 milers de persones vivien en barraques a Barcelona fugint de la misèria de la postguerra i a falta d'habitatges, van obligar a la gent a viure en coves i barraques.

La ciutat necessitava mà d'obra per a la construcció d'aquesta nova indústria i com no hi havia habitatge social, els barris de barraques eren l'única solució. Hi havia barraques fins i tot a la part alta de la Diagonal.

Els nuclis de barraques s'estenien per les platges o enmig de zones urbanes.

Les condicions de vida eren molt dures: sense aigua, llum elèctrica i totes les

necessitats que pot tenir una persona per sobreviure, especialmente en l'àmbit

de la educació, ja que no hi podien anar ni a escoles.

Però eren gent treballadora que va aconseguir sortir poc a poc d'aquesta misèria.

De mica en mica, van anar aconseguint els serveis més elementals. Després les

barraques van desaparèixer i es van construir polígons a la perifèria, però les vivendes

es van fer de pressa i malament.

Encara que hi va ser un moment difícil per a les persones obligades a viure allà, les que ens expliquen la seva història, ens parlen amb enyorança i amb un sentimen molt fort, ja que durant un temps aquell lloc hi va ser la seva llar.

Deconstruint la ciutat intel·ligent

- Sensors domòtics autoinstal·lables que permeten mesurar el consum elèctric de la llar hora a hora, controlar el termòstat des de la feina i

assegurar que portes i finestres estan tancades a través d'una aplicació

- Una start-up berlinesa a punt de llançar una app que avalua si una

persona es troba exposada a risc d'incendi, terrorisme, desastres naturals

o epidèmies en funció de la seva localització i característiques individuals,

i que fins i tot permet a altres usuaris saber si aquesta persona es troba en

- Tecnologia alabesa de tricicles elèctrics de transport que permeten a un sol

conductor-ciclista desplaçar 250 quilograms i gairebé dos metres cúbics de càrrega amb mínim impacte sonor i emissions locals zero per "repartiment d'última milla" i recollida de residus en nuclis urbans tancats al trànsit convencional.

- Drones per a la inspecció d'estructures a gran altura i que redueixen els riscos ocupacionals dels treballadors que prèviament havien de despenjar-se de façanes i aerogeneradors per complir aquestes tasques.

- Patinets elèctrics de tres rodes, plegables i compactes, que volen ser alternativa al vehicle privat en distàncies curtes i espais de gran densitat urbana.

- Aplicacions mòbils que ajuden a persones amb discapacitat cognitiva a navegar xarxes de transport públic, o que permeten que persones grans se sentin envoltades d'un cercle virtual de família i cuidadors que es comuniquen per videoconferència i el porten la seva agenda a distància.

N OAM C homsky i la globalització

# data[].attributes.attachment_link.description
Entre els caps d'Estat esmentats en els papers de Panamà figuren el rei d'Aràbia Saudita; el president d'Emirats Àrabs Units i l'anterior emir de Qatar a més de familiars del president sirià Bachar al-Assad.

# data[].attributes.headline
EXPLICACIÓN RÁPIDA DEL CLIMA DE CATALUNYA

# data[].attributes.subject
EXPLICACIÓN RÁPIDA DEL CLIMA DE CATALUNYA

# data[].attributes.body
YOUSRA DEGHMAN/AINHOA MAESTRO

# data[].attributes.attachment_link.title
Explicación rápida del clima en Cataluña

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Ainhoa Maestro on 2015-11-25.

# data[].attributes.body
NOELIA DACUÑA

# data[].attributes.body
SIHAM BENRAHMA

# data[].attributes.body
TONI ATANASIO/VICTOR GARCÍA

# data[].attributes.attachment_link.description
En este foto-montaje os muestro la distribución de los climas en España. Espero que os guste, dejar vuestro comentario y darle al botón de "like" si os ha gustado, gracias! Proyecto realizado en el Instituto Bellulla de Canovellas, Barcelona.