# data[].attributes.headline
Her finner du ressurser som er til hjelp når du skal kartlegge hørsel og planlegge lyttetrening med små barn. 

# data[].attributes.subject
Her finner du ressurser som er til hjelp når du skal kartlegge hørsel og planlegge lyttetrening med små barn. 

# data[].attributes.headline
Kunnskap om nedsatt hørsel er viktig for å forstå hvorfor tilrettelegging er nødvendig!

# data[].attributes.subject
Kunnskap om nedsatt hørsel er viktig for å forstå hvorfor tilrettelegging er nødvendig!

# data[].attributes.attachment_link.title
Lek, lytt og lær - Animasjon av lydmiljø

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til hovedinnhold
Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no

FNs barnekonvensjon er en internasjonal avtale som gir barn og unge under 18 år et særskilt menneskerettighetsvern. Den gir barna de samme grunnleggende rettigheter, uansett hvem de er og hvor de bor.

FNs konvensjon om barnets rettigheter

FNs konvensjon om barnets rettigheter (Barnekonvensjonen) er en internasjonal avtale om barns rettigheter. Den gir alle barn og unge under 18 år rett til å ha en trygg og god oppvekst, uansett hvem de er og hvor de bor.

Rapport til FN om barnekonvensjonen

Norske styresmakter har levert ein ny rapport om korleis FNs barnekonvensjon blir gjennomført i Noreg. Det er femte gong Noreg rapporterer om arbeidet med å følgje opp og styrke posisjonen til barnekonvensjonen.

Rapporter om FNs barnekonvensjon

FN har en egen barnekomité som skal følge med på om landene gir barn de rettighetene de har krav på. Derfor skal landene sende rapport hvert femte år til komitéen for å fortelle hvordan de jobber med å oppfylle barnekonvensjonen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Til hovedinnhold Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no FNs barnekonvensjon er en internasjonal avtale som gir barn og unge under 18 år et særskilt menneskerettighetsvern. Den gir barna de samme grunnleggende rettigheter, uansett hvem de er og hvor de bor.

# data[].attributes.headline
Her kan du lære litt om hvordan høreapparater og cochleaimplantat fungerer

# data[].attributes.subject
Her kan du lære litt om hvordan høreapparater og cochleaimplantat fungerer

# data[].attributes.attachment_link.title
Kurs i Hørselsteknikk - Modul2 - Leksjon 1 - hørselen

# data[].attributes.attachment_link.title
Fred Flintstone Video Hearing Loss Simulation

# data[].attributes.attachment_link.title
Hørselsteknikk - Modul 3 - Leksjon 3 - Konsekvenser av hørselstap

# data[].attributes.attachment_link.title
Hørselsteknikk - Modul4 - Leksjon 1 - horeapparat

# data[].attributes.attachment_link.title
Hørselsteknikk - Modul 4 - Leksjon 2 - CI

# data[].attributes.headline
Skal du sette mål i lyttetreningen? Denne boka vil hjelpe deg!

# data[].attributes.subject
Skal du sette mål i lyttetreningen? Denne boka vil hjelpe deg!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et program som gir lyttestrategier til foreldre og fagfolk for å forbedre utviklingen av talespråk.

De tekstede videoene i Lytte Lære Snakke følger de typiske stadiene av barns utvikling i lytting, språk, tale og kognisjon.

Målet med Lytte Lære Snakke er å utruste foreldre og profesjonelle med strategier som vil forbedre talespråklig utvikling gjennom lytting. Videoene i denne serien viser praktiske metoder man kan benytte for å utvikle barnets språk gjennom lytting i eget hjem. Både segmenter hjemmefra og i kliniske settinger er inkludert for å vise behovet for et veiledningsprogram samt oppfølging hjemme. Velg blant de tre kapitlene nedenfor.

Før du ser på disse videoene bør du først laste ned Lytte Lære Snakke boken.

Lytte Lære Snakke inneholder følgende videoer:

Chapters:

Demonstrerer alderstilpassede strategier for opp til 15 måneder gamle babyer. .

Demonstrerer alderstilpassede strategier for småbarn i alderen mellom 16 og 30 måneder.

Demonstrerer alderstilpassede strategier for barn over 31 måneder gamle, frem til de er klare til å gå videre til skolenivå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et program som gir lyttestrategier til foreldre og fagfolk for å forbedre utviklingen av talespråk. De tekstede videoene i Lytte Lære Snakke følger de typiske stadiene av barns utvikling i lytting, språk, tale og kognisjon. Målet med Lytte Lære Snakke er å utruste foreldre og profesjonelle med strategier som vil forbedre talespråklig utvikling gjennom lytting.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les mer

Foreldre og barn. Mange som blir foreldre til et hørselshemmet barn, har liten eller ingen kjennskap til det å høre dårlig. HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) har her samlet relevant informasjon og aktuelle lenker.

God lyd i barnehagen. En ressursside fra HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) om hørselshemming og tilrettelegging i barnehagen.

God lyd i skolen. En ressursside fra HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) om hørselshemning og tilrettelegging i skolen. Her finnes også fem filmer om god tilrettelegging for elever med nedsatt hørsel. Filmene kan også være nyttige for barnehager.

På bølgelengde - tilrettelegging av opplæring for elever med hørselstap. På bølgelengde består av en film- og en faktadel som på en enkel og oversiktlig måte formidler informasjon og kunnskap om hørselshemning, barn med hørselshemning i grunnskolealder og hvordan den enkelte skole kan tilrettelegge for et godt læringsmiljø. Denne kan også være nyttig for barnehagen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Foreldre og barn. Mange som blir foreldre til et hørselshemmet barn, har liten eller ingen kjennskap til det å høre dårlig. HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) har her samlet relevant informasjon og aktuelle lenker. God lyd i barnehagen. En ressursside fra HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) om hørselshemming og tilrettelegging i barnehagen. God lyd i skolen.

# data[].attributes.headline
Husk at ansiktet vises bedre om man unngår motlys!

# data[].attributes.subject
Husk at ansiktet vises bedre om man unngår motlys!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hva er et audiogram?

Et audiogram er et skjema der man legger inn resultatet av en hørselsmåling. Resultatene vi får når hørselen blir målt, tegnes inn som en kurve i audiogrammet. Kurven gir oss en visuell framstilling av hørselstapet.

Markeringene i audiogrammet viser hvor høyt volum det må være på ulike toner for at vi skal oppfatte dem. De rene tonene som benyttes, har ulik frekvens og styrke, fra bass til diskant. Tonene måles i hertz (Hz) og lydstyrken i decibel (dB).

Resultatene på det høyre øret tegnes inn i audiogrammet med røde sirkler. Resultatene på det venstre øret tegnes inn med blå kryss.

Et audiogram kan gi oss et bilde av hørselen, men det sier ingenting om hvordan den enkelte utnytter hørselsinntrykkene. To personer med liknende audiogrammer kan ha to svært ulike opplevelser av hørselen.

Luftledning og benledning

Et audiogram kan måles både via luftledning og benledning.

Luftledning betyr at lyden bringes inn i den ytre øregangen som lydbølger gjennom luft.I en testsituasjon sitter man med øreklokker som simulerer lyd utenfra.

Benledning betyr at man bringer lyden inn via skallebenet til det indre øret, gjennom en vibrator plassert bak øret.. Det betyr at man kan få testet om hårcellene i det indre øret er intakte, ved at man bringer lyden utenom trommehinnen og ørebenskjeden. Vibratoren bringer lyden direkte inn til det indre øret og tester om lydsignaler blir mottatt der.

Lyder som omgir oss i hverdagen har forskjellig lydstyrke eller volum, og dette måles i decibel (dB). En hørselskurve ned til ca. 20 dB regnes som normal hørsel. Vanlig tale ligger rundt 60 dB. Høy musikk kan ligge rundt 100-110 dB og langt høyere enn det. Grensen for ubehagelige lydinntrykk går gjerne ved ca. 110-130 dB. Da er grensen for støyskade passert.

Lydene som omgir oss er satt sammen av ulike tonehøyder eller frekvenser. For å angi hvilken tonehøyde eller frekvens en lyd ligger på, brukes måleenheten Hertz. Når du vet hvor mange Hertz en lyd ligger på, vet du hvor mange svingninger i sekundet lydbølgen beveger seg med. En tone med mange svingninger per sekund blir opplevd som lys. Vi sier at tonen har høy frekvens. En tone med færre svingninger per sekund blir opplevd som mørk. Vi sier at tonen har lav frekvens.

Lydene som blir benyttet ved audiometri, altså når man tegner et audiogram, er rene lyder. Det innebærer at det blir sendt lyder med kun en frekvens av gangen inn i øret på testpersonen.

I språk- og omgivelseslyder er lydbildet alltid sammensatt av lyder med ulike frekvenser.

Les om ulike grader av hørselstap.

Les om ulike hørselstap.

Les om talebananen.

Kilder

Sintef Unimed. (1997). Barn med funksjonshemminger i barnehage og skole. Tunghørte barn. Temahefte nr. 4. Oslo: SINTEF Unimed/Nasjonalt Læremiddelsenter. (Utgått hefte).

# data[].attributes.attachment_link.description
Et audiogram er et skjema der man legger inn resultatet av en hørselsmåling. Resultatene vi får når hørselen blir målt, tegnes inn som en kurve i audiogrammet. Kurven gir oss en visuell framstilling av hørselstapet. Markeringene i audiogrammet viser hvor høyt volum det må være på ulike toner for at vi skal oppfatte dem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Praktiske tips om hvordan skape gode situasjoner for kommunikasjon og læring, med utgangspunkt i lærerens rammer og elevenes muligheter.

Fysiske rammer

gode lytteforhold i alle sammenhenger

unngå bakgrunnsstøy

lydregulering av rom

stemmeforsterkning: mikrofon og høyttalere eller annet

tennisballer under stolbena

matter på bord

nærhet til lydkilden

avstand til støykilder

gode lysforhold

plassering slik at eleven ikke har motlys (vanskelig å avlese ansikter i motlys)

plassering slik at eleven ser ansiktene til de andre elevene

lettere å oppfatte tale når en ser ansiktet samtidig

sitte i hestesko kan være en god løsning

grupperom til individuelt arbeid

grupperom til gruppearbeid

grupperom til spesialundervisning

Den voksnes rolle

god struktur på undervisningen

bruke det tekniske utstyret konsekvent

sørge for at alle elevene bruker det tekniske utstyret

sørge for at ingen skaper ubehag med det tekniske utstyret

ha utfyllende skriftlig planer slik at eleven har mulighet til å forberede seg

ha skriftlige utfyllende planer slik at foresatte kan bidra

sørge for tett skole-/hjemsamarbeid

bruke tegnspråk, norsk med tegnstøtte eller norsk avhengig av hva som er aktuelt for eleven

ha blikkontakt med eleven

gjøre avtale om hvordan eleven kan signalisere når noe er uklart

fange opp misforståelser før de utvikler seg til konflikter

få eleven aktiv i timene

tydelige temaskifter - hjelper eleven til å gjette riktig der lydoppfattelsen er for dårlig

tydelig styring av samtalen - eleven må vite hvem som snakker

tydelig styring av samtalen - eleven må vite når og hvordan han/hun kan ta ordet

gi eleven tid til å oppdage hvem som snakker

visualisering av fagstoffet ved å bruke konkreter, bilder og film

mange lærere er bevisste på å bruke visualisering av lærestoffet i småskolen, men så avtar det

når fagstoffet etter hvert blir mer omfattende, er visualisering minst like viktig som før

visualisering må være tilpasset aldersgruppen.

Hva kan eleven selv gjøre?

være åpen om hørselstapet sitt

være åpen om hva som hjelper

redusere bakgrunnslyd

plassere seg nær lydkilden

sitte rett foran den som snakker

ha øyekontakt

snakke passe høyt

spørre om igjen

# data[].attributes.attachment_link.title
Nedsatt hørsel og tips til pedagogisk tilrettelegging

# data[].attributes.attachment_link.description
Praktiske tips om hvordan skape gode situasjoner for kommunikasjon og læring, med utgangspunkt i lærerens rammer og elevenes muligheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
En ressursside fra HLF (Hørselshemmedes Landsforbund) om hørselshemming og tilrettelegging i barnehagen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kategori: Hørsel, Barnehage, Nettressurser, Bokmål, Statpeds ressurser

Språk: Norsk bokmål, norsk tale

I programmet er det 39 moduler, som har hvert sitt lyduttrykk. Det er bilder, animasjoner og sang som gir mening og innhold til lyduttrykkene. Sangtekstene med illustrasjoner kan skrives ut. For mer informasjon om programmet velg fanen Veiledning i programmet.

Lære å lytte finnes også som iPad App, da heter den bare Lytte.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kategori: Hørsel, Barnehage, Nettressurser, Bokmål, Statpeds ressurser Språk: Norsk bokmål, norsk tale I programmet er det 39 moduler, som har hvert sitt lyduttrykk. Det er bilder, animasjoner og sang som gir mening og innhold til lyduttrykkene. Sangtekstene med illustrasjoner kan skrives ut. For mer informasjon om programmet velg fanen Veiledning i programmet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barnehagen skal være en pedagogisk virksomhet.

Barnehagen skal gi barn muligheter for lek, livsutfoldelse og meningsfylte opplevelser og aktiviteter.

Barnehagen skal ta hensyn til barnas alder, funksjonsnivå, kjønn, sosiale, etniske og kulturelle bakgrunn, herunder samiske barns språk og kultur.

Barnehagen skal formidle verdier og kultur, gi rom for barns egen kulturskaping og bidra til at alle barn får oppleve glede og mestring i et sosialt og kulturelt fellesskap.

Barnehagen skal støtte barns nysgjerrighet, kreativitet og vitebegjær og gi utfordringer med utgangspunkt i barnets interesser, kunnskaper og ferdigheter.

Barnehagen skal ha en helsefremmende og en forebyggende funksjon og bidra til å utjevne sosiale forskjeller.

Departementet fastsetter nærmere regler om barnehagens innhold og oppgaver (rammeplan) ved forskrift.

Barnehagens eier kan tilpasse rammeplanen til lokale forhold.

Med utgangspunkt i rammeplan for barnehagen skal samarbeidsutvalget for hver barnehage fastsette en årsplan for den pedagogiske virksomheten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Barnehagen skal være en pedagogisk virksomhet. Barnehagen skal gi barn muligheter for lek, livsutfoldelse og meningsfylte opplevelser og aktiviteter. Barnehagen skal ta hensyn til barnas alder, funksjonsnivå, kjønn, sosiale, etniske og kulturelle bakgrunn, herunder samiske barns språk og kultur.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sett på deg hodetelefoner for å høre forskjellen. Pass på at venstre og høyre er på riktig side. Velg så en scene og trykk på "Play" for å starte avspillingen. Mens du lytter, kan du holde museknappen nede for å simulere hørsel på begge ørene og slippe museknappen for å simulere hørsel på ett øre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barn og unge som har hørselshemminger møter mange utfordringer. Det er viktig at de får støtte på et tidlig tidspunkt - og den hjelpen som de har krav på. På denne siden finner du både nyttige ressurser og informasjon om rettigheter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Barn og unge som har hørselshemminger møter mange utfordringer. Det er viktig at de får støtte på et tidlig tidspunkt - og den hjelpen som de har krav på. På denne siden finner du både nyttige ressurser og informasjon om rettigheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er fasen hvor PP-tjenesten utreder og gir en tilråding til kommunen om barnet har behov for spesialpedagogisk hjelp eller ikke. Andre sakkyndige organer kan også gjøre vurderinger, som kan inngå i den sakkyndige vurderingen.
Før kommunen fatter vedtak om barnet har rett til spesialpedagogisk hjelp eller ikke, skal det foreligge en sakkyndig vurdering av om barnet har særlig behov for spesialpedagogisk hjelp, jf. barnehageloven § 19 d. Den sakkyndige vurderingen skal munne ut i en skriftlig tilrådning fra PP-tjenesten til kommunen ¹. Den sakkyndige vurderingen bør være klar, tydelig og den må være individualisert.

Fasen avsluttes med at tilrådingen sendes kommunen.

Sakkyndig vurdering består av:

sakkyndig utredning

sakkyndig tilråding

Denne fasen er regulert i barnehageloven §§ 19 b og 19 d.

Kommunens ansvar

Kommunen har plikt til å sørge for at det foreligger en sakkyndig vurdering før de tar stilling til et krav fra foreldrene om spesialpedagogisk hjelp. Dette betyr også at alle som ber om spesialpedagogisk hjelp, har en rett til en sakkyndig vurdering.

Når foreldre ber om spesialpedagogisk hjelp, skal PP-tjenesten gjøre en sakkyndig vurdering av barnets behov for slik hjelp.

Den sakkyndige vurderingen er ikke bindende, men er en rådgivende uttalelse fra PP-tjenesten til den som skal fatte enkeltvedtaket.

PP-tjenestens ansvar

Alle kommuner og fylkeskommuner skal ha en PP-tjeneste. PP-tjenesten er kommunens sakkyndige instans i saker om spesialpedagogisk hjelp.

PP-tjenesten har to lovpålagte oppgaver (se barnehageloven § 19 c):

PP-tjenesten skal sørge for at det blir utarbeidet lovpålagte sakkyndige vurderinger.

PP-tjenesten skal bistå barnehagene i arbeidet med kompetanse- og organisasjonsutvikling (systemrettet arbeid) for å tilrettelegge barnehagetilbudet for barn med særlige behov.

I denne fasen er det PP-tjenestens individrettede arbeid som vil beskrives nærmere. Mer informasjon om PP-tjenesten finner du her.

Samarbeid med barnet/foreldrene og rett til innsyn

Foreldrene og barnet skal involveres i alle deler av prosessen. PP-tjenesten skal så lang det er mulig utforme tilbudet om spesialpedagogisk hjelp i samarbeid med barnet og med barnets foreldre og det skal legges stor vekt på deres syn, jf. barnehageloven § 19 b andre ledd. Se også barnehageloven § 3 og Barnekonvensjonen art. 12, som gjelder barns rett til medvirkning og barns rett til å bli hørt.

Foreldrene har rett til å gjøre seg kjent med innholdet i den sakkyndige vurderingen og til å uttale seg før det fattes vedtak, jf. § 19 b første ledd. Det følger også av forvaltningsloven § 18 at foreldrene/barnet, som part i saken, har rett til å se sakens dokumenter. Dette innebærer blant annet en rett til å se den sakkyndige vurderingen når den er utarbeidet.

Innholdet i sakkyndig vurdering

Den sakkyndige vurderingen har to hovedelementer; utredning og tilråding.

Utredningen skal vise om barnet har behov for spesialpedagogisk hjelp.

Tilrådningen skal gi kommunen informasjon om hvilken hjelp som bør gis barnet.

Krav til den sakkyndige vurderingen

Den sakkyndige vurderingen skal vise om barnet har særlige behov for spesialpedagogisk hjelp. I den sakkyndige vurderingen skal det utredes og tas standpunkt til relevante hensyn av betydning for å avklare om barnet har behov for spesialpedagogisk hjelp og hvilket tilbud barnet trenger, jf. barnehageloven § 19 d. Vurderingen må ta utgangspunkt i barnets behov. Den sakkyndige vurderingen må være så utførlig at kommunen ikke er i tvil om hva PP¬-tjenesten tilrår (anbefaler), når enkeltvedtak om spesialpedagogisk hjelp skal fattes. Dersom PP-¬tjenesten gir en anbefaling basert på mangelfullt eller misvisende grunnlag, kan det føre til at enkeltvedtaket regnes som ugyldig. Kommunen kan ikke gi instruksjoner som fører til at disse kravene ikke blir tilstrekkelig ivaretatt.

PP-tjenesten må sørge for at avgjørelsene til kommunen blir tatt på best mulig faglig grunnlag. Dette følger også av forvaltningsloven § 17.

Den sakkyndige vurderingen må være utfyllende både når det gjelder utredninger og tilrådinger.

Det er viktig at det er enkelt for kommunen å se de faglige vurderingene som ligger til grunn for den sakkyndige vurderingen, slik at den kan brukes som grunnlag for enkeltvedtaket. Den sakkyndige vurderingen må også være utformet slik at både kommunen og foreldrene forstår innholdet i den.

Tilrådningen bør inneholde konkrete råd om tiltak, målsettinger og innhold. Den sakkyndige vurderingen kan også beskrive behov for særskilt materiell/utstyr, og særskilt kompetanse hos den eller de som skal utføre hjelpen.

Dersom barnet for eksempel har behov for hjelp fra logoped eller synspedagog, er det viktig at dette nevnes eksplisitt i den sakkyndige vurderingen. Omfanget av all spesialpedagogisk hjelp skal angis i tilrådningen i den sakkyndige vurderingen.
Et avkrysningsskjema i den sakkyndige vurderingen som ikke utdyper det enkelte barnets behov, er ikke godt nok. PP-tjenesten skal gjennomføre en individuell vurdering.

I punkt 6.1 utdypes kravene som stilles til PP-tjenestens sakkyndige vurdering.

¹ Prop. 103 L (2015-2016) punkt 3.2.2.1

# data[].attributes.attachment_link.title
6. Sakkyndig vurdering av barnets behov - fase 3

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er fasen hvor PP-tjenesten utreder og gir en tilråding til kommunen om barnet har behov for spesialpedagogisk hjelp eller ikke. Andre sakkyndige organer kan også gjøre vurderinger, som kan inngå i den sakkyndige vurderingen.Før kommunen fatter vedtak om barnet har rett til spesialpedagogisk hjelp eller ikke, skal det foreligge en sakkyndig vurdering av om barnet har særlig behov for spesialpedagogisk hjelp, jf.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det kan være vanskeligere og mer psykisk krevende å leve med et lett hørselstap enn med et alvorlig hørselstap.

En støyete skolehverdag blir en stor belastning for et hørselshemmet barn, dersom det ikke er god nok tilrettelegging. Jo tidligere et hørselstap oppdages, jo bedre er mulighetene for å forebygge skjevutvikling og vansker for barnet. Foto: Shutterstock/NTB scanpix

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

For mange med hørselstap kan skole- og arbeidsdagen være svært krevende om man er den eneste i rommet som er hørselshemmet. For hørende kan det være fort gjort å la seg lure: En person med lett hørselstap kan få med seg det meste av praten i klasserommet eller møterommet, og mange antar derfor at hørselstapet ikke har like alvorlige konsekvenser som for en med større hørselstap.

Men om flere snakker i munnen på hverandre eller det er mye støy, kan selv et lett hørselstap føre til at man går glipp av det som blir sagt.

Hørselstap påvirker hverdagen til barn, unge og voksne. Vår forskning, som inkluderer tre uavhengige studier, viser at selv et lite hørselstap kan ha store konsekvenser.

Vanskeligere sosialt

Allerede i barnehagealder kan barn med ensidige og lette hørselstap ha vansker med sosiale ferdigheter som samarbeid, selvkontroll og det å løse konflikter.

Både barn med normal hørsel og barn med mer alvorlige hørselstap ser ut til å klare seg bedre sosialt, viser en studie av 35 fireåringer med nedsatt hørsel fra et doktorgradsarbeid fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU).

Et annet doktorgradsarbeid fra NTNU som ser på litt eldre barn, finner at barn med lette hørselstap oppleves mindre trygge på skolen, har lavere selvbilde og er mer negative innstilt til skolen enn elever med alvorlige hørselstap.

For voksne kan selv et lett hørselstap være hinder for sosial deltagelse. En undersøkelse av voksne hørselshemmede og døve pasienter i psykisk helsevern, som en del av et doktorgradsarbeid fra Universitetet i Oslo, fant at de som brukte talespråk opplevde sosial isolasjon i større grad enn de som brukte tegnspråk.

Lette hørselstap kan hindre sosial deltagelse gjennom hele livsløpet, og synes på noen områder mer belastende enn alvorlige hørselstap.

F.v.: Beate Øhre, Psykologspesialist, PhD, Nasjonal behandlingstjeneste for hørsel og psykisk helse, Oslo Universitetssykehus.Nina Jakhelln Laugen, Førsteamanuensis, NTNU, og psykologspesialist, Statped. Ann Mette Rekkedal, seniorrådgiver, PhD, NAV Hjelpemiddelsentral i Oslo og Akershus.

Undervurderer lette hørselstap

Det er stor variasjon i hva slags informasjon foreldre får om hørselstapet til sitt barn, om hva de skal passe på og hvordan de skal tilrettelegge for en god utvikling. Behovene til barn med lette tap blir ofte ikke tatt hensyn til. Om barnet snakker godt og ikke hører så dårlig, kan det virke som det går greit.

Trenger man å tenke på tilrettelegging og mikrofoner da? Det er fort gjort å glemme at når noen på vindusrekken småprater, så gir det nok bakgrunnsstøy til at det blir vanskelig å oppfatte hva som sies. At barn med alvorlig tap trenger tilrettelegging er umiddelbart enkelt å forstå.

Grader av hørselstap

700.000 personer i Norge har en hørselsnedsettelse, og om lag 0,25 prosent av alle barn og unge under 20 år er hørselshemmet. Det om lag 5000 døve mennesker totalt her i landet. Dette ifølge anslag fra Hørselshemmedes Landsforbund og Norges Døveforbund (mars 2015).

Lett hørselstap (26-40 desibel - dB):
Språkforståelse og produksjon/uttale vil som regel ikke bli påvirket, men kan gi økt fare for misforståelser.

Moderat hørselstap (41-55dB):
Kan oppfatte vanlig tale på 1-1,5 m avstand under optimale lytteforhold. Høreapparat kan være aktuelt.

Betydelig hørselstap (56-70dB):
Forsinkelse i talespråket og utydelig tale forventes dersom ikke nødvendig oppfølging og forsterkning benyttes.

Alvorlig hørselstap (71-90dB):
Uten forsterkning hører man kun kraftige lyder nært øret og er avhengig av å benytte visuell kommunikasjon.

Ensidig hørselstap, dvs. hørselstap på ett øre:
Problemer med å oppfatte tale fra den døve siden, lokalisere lyd, og oppfatte tale ved mye bakgrunnsstøy.

Universell utforming for hørselshemmede:
Betyr blant annet god akustisk utforming av rom, bruk av lyddempende materialer, tiltak for redusert bakgrunnsstøy, bruk av lyd- og taleoverføringsutstyr, informasjon som tekst.

Vår forskning viser at de oftere får kommunikasjonen tilrettelagt og dermed forbedret mulighet til å oppfatte hva som blir sagt, mens de med lette tap ikke oppnår forbedringer på grunn av manglende tilrettelegging. Det er ikke urimelig å anta at denne undervurderingen også skjer i voksnes arbeidsliv.

Kan vi godta dette? Har ikke alle rett til optimal tilrettelegging?

Følelsen av å være utenfor

Når man har et lett hørselstap - er man da døv eller hørende? Man kan høre godt under optimale lydforhold, men likevel fungere som døv når noen roper noe morsomt fra den andre siden av barnehagen, som får alle andre til å le. Det blir vanskeligere å knekke de sosiale kodene, og i voksen alder kan det føre til sosial isolasjon.

Dette handler om identitet og om "å være en del av flokken". Hørselstap er usynlig, og særlig når det er lite, skiller en seg ikke ut blant hørende venner og kolleger, men man må anstrenge seg mer for å få med seg det som skjer. Det fører ofte til slitenhet, kanskje muskelplager og en opplevelse av å være utenfor.

Tidlig innsats

Jo tidligere et hørselstap oppdages, jo bedre er mulighetene for å forebygge skjevutvikling og vansker for barnet. Lette og ensidige hørselstap påvises ofte senere enn større hørselstap hos barn.

NAV Hjelpemiddelsentral i Oslo og Akershus leverer flere ganger i måneden mikrofonanlegg til barn i skolealder som enten er nylig identifisert eller har fått forverret hørselstap. Dette tyder på at hjelpemidler og tilrettelegging kommer på plass på et sent tidspunkt, og barn kan ha gått i mange år med et hørselstap som ikke er tatt på alvor.

En økende utfordring

Hørselshemming er i ferd med å bli en folkehelseutfordring. Tall fra Hørselshemmedes Landsforbund kan tyde på at det i 2020 vil være ca. en million hørselshemmede i Norge, hovedsakelig på grunn av økt levealder med redusert hørsel som følgetilstand. Vi vet mye om belastninger som sterkt nedsatt hørsel kan medføre, men det mangler forståelse av de potensielle konsekvensene som lette hørselstap kan ha.

Trolig gjelder det samme også ved andre funksjonsnedsettelser, der lette vansker er mer usynlig enn mer alvorlige vansker, og dermed risikerer å bli oversett eller undervurdert.

I et samfunn som er opptatt av universell utforming og mulighet for full deltagelse for alle, kan det synes som om det er lettest å ta fatt der utfordringene er store og synlige. Hvis vi vil ha med alle, kan vi ikke utelate personer med mer usynlig eller lett grad av funksjonsnedsettelse.

Vi etterlyser både mer forskning på utfordringene mennesker med lette hørselstap og funksjonsnedsettelser har i hverdagen, og mer konkret tilrettelegging for at samfunnsdeltagelsen skal bli så uhindret som mulig for dem. Vi må unngå at store grupper faller utenfor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lette hørselstap kan gi større vansker enn alvorlige hørselstap

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan være vanskeligere og mer psykisk krevende å leve med et lett hørselstap enn med et alvorlig hørselstap. Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler. For mange med hørselstap kan skole- og arbeidsdagen være svært krevende om man er den eneste i rommet som er hørselshemmet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kategori: Hørsel, Videregående, Voksne, Brukerhistorier

Språk: Norsk talespråk, bokmål og norsk tegnspråk

Format: mp3 (lyd), html (tekst) og video (norsk tegnspråk)

Løser høreapparat alle utfordringer ved milde hørselstap?

Hvilke utfordringer møter personer med nedsatt hørselstap? I episoden møter vi Olve, som har et ensidig hørselstap, og Kaja, som har et mildt hørselstap. Begge bruker høreapparat, og det er lett å tenke at de hører ganske greit. Men sånn er det nødvendigvis ikke.

Både Olve og Kaja har hatt sosiale utfordringer på grunn av hørselstapet. Det er ikke uvanlig, ifølge forskningen til psykologspesialist Nina Jakhelln Laugen i Statped/NTNU. Hun har avdekket store forskjeller mellom barn med og uten hørselstap og hvordan de fungerer sosialt. Allerede i barnehagealder kan vi se forskjeller i sosial kompetanse.

I oppveksten opplevde Olve vansker med å få med seg det som ble sagt når det var mange i rommet. Han brukte ekstra energi på å følge med i samtalen, og han var ofte veldig sliten etter skolen.

Kaja trekker frem at det kan være vanskelig å koble seg på en samtale når hun ikke får med seg alt som blir sagt. Hun har lært at det er viktig å tenke på hvor i rommet hun sitter for å henge med i samtalen.

Psykologspesialist Laugen har - overraskende nok - ikke funnet noen sammenheng mellom språklig mestring og hvordan barna har det sosialt. Dette er et viktig funn fordi det er lett å tro at barn som snakker godt, også fungerer godt sosialt. Men tidlig innsats kan gjøre en forskjell. Det er viktig med åpenhet rundt vansken og de utfordringene som følger med, slik at personer med hørselsnedsettelse forstår at det ikke handler om hvem de er, men at det har sammenheng med hørselsvansken.

Les mer om tilrettelegging i skolealder.

Medvirkende

Cliff Baluyot, programleder

Olve Rønning Skogli, snekkerlærling

Kaja Mei Ballovarre Andersen, elev på videregående skole

Nina Jakhelln Laugen, psykologspesialist i Statped

Musikk

Vi hører gjerne fra deg som hører på oss

# data[].attributes.attachment_link.title
Milde hørselstap - er det så farlig? (mp3)

# data[].attributes.attachment_link.description
Å være døv eller tunghørt kan være utfordrende. Du trenger tilpasninger for å snakke med dem rundt deg. Lære tegnspråk? Få høreapparat? Men hva om du har litt dårlig hørsel? Er det bare å skaffe høreapparat og tenke at alt er greit?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om prosjektet

Tittel: Emosjonsforståelse og hørselstap
Tema: Studie av samspill og emosjonell utvikling hos fireåringer med moderat hørselstap.
År: 2014
Søker: Statped midt
Prosjektleder: Nina Jakhelln Laugen

# data[].attributes.attachment_link.description
Tittel: Emosjonsforståelse og hørselstap Tema: Studie av samspill og emosjonell utvikling hos fireåringer med moderat hørselstap. År: 2014 Søker: Statped midt Prosjektleder: Nina Jakhelln Laugen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når forskjellen mellom det gode og det dårlige øret er mer enn 30 - 35 dB, vil det dårlige øret i praksis fungere som døvt. Når noen snakker mot det dårligste øret, må lyden derfor gå rundt hodet for å bli oppfattet.

Personer som har ensidige hørselstap kan ha utfordringer knyttet til:

lokalisering av lyd - hvilken retning kommer lyden fra?

avstandsbedømmelse til lydkilde

taleoppfattelse fra den siden som har hørselstap

taleoppfattelse og kommunikasjon i støyfylte omgivelser

Tidligere la man lite vekt på tilrettelegging ved ensidige hørselsnedsettelser. Så lenge hørselen var god på ett øre, så man ingen grunn til tiltak. Synet på dette har endret seg. Det har vist seg at ensidige hørselstap kan ha konsekvenser for kommunikasjon og samhandling både på arbeidsplassen og i fritiden.

Ikke alle med nedsatt hørsel på et øre kan nyttiggjøre seg høreapparat. Det er mange faktorer som har betydning for utbyttet av høreapparat, og det er vanskelig å forutsi hvordan den enkelte vil oppleve det. Mens noen vil oppleve en bedring i hverdagen med høreapparat, vil andre oppleve at ulempene overskygger fordelene.

Det finnes også andre hørselstekniske hjelpemidler. Der flere mennesker er samlet, kan mange ha nytte av forsterkning via høyttaler. I en-til-en-situsjoner vil slikt utstyr normalt ikke være nødvendig.

Konsekvensene av et ensidig hørselstap vil variere med omgivelsenes evne til å skape gode lytte- og kommunikasjonssituasjoner og personens egen evne til selv å utvikle gode lyttestrategier.

Kilder

Laukli, E. (2007). Nordisk lærebok i audiologi. Bergen: Fagbokforlaget Vigmostad & Bjørke AS.

Små barn med hørselstap. Informasjonsperm til foreldre. Statped midt og St. Olavs Hospital Høresentralen har utarbeidet en informasjonsperm til foreldre om hørselstap (0 - 3 år). Permen kan også benyttes til foreldre med større barn.

Les mer

# data[].attributes.attachment_link.description
Når forskjellen mellom det gode og det dårlige øret er mer enn 30 - 35 dB, vil det dårlige øret i praksis fungere som døvt. Når noen snakker mot det dårligste øret, må lyden derfor gå rundt hodet for å bli oppfattet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historisk sett har konsekvensene av ensidig hørselstap vært ansett som begrenset. Nyere forskning, blant annet arbeidet gjort av forsker Peder O. Laugen Heggdal ved øre-nese-halsavdelingen ved Haukeland Universitetssykehus i Bergen snur dette på hodet.

Hjernen jobber ekstra

Hans funn viser at ensidig hørselstap faktisk kan gi andre utfordringer enn tosidig hørselstap, fordi personer med ensidig hørselstap har endret funksjon i hjerneområder også utover de som er direkte knyttet til prosessering (informasjonsbearbeiding ) av lyd. Blant annet aktiverer de i større grad områder knyttet til kognitiv anstrengelse og prosessering av degraderte(nedsatt) stimuli, selv under enkle lytteforhold.

Heggdal forklarer dette med at hjernen er "programmert" til å motta lyder fra begge ørene, og må iverksette ekstra arbeid når lyd kommer fra bare ett øre.

-Hjernen er lite glad i ting som ikke er symmetrisk, sier Heggdal.

Konsekvensen kan være at noen personer med ensidig hørselstap opplever ekstra belastninger, som redusert evne til å oppfatte lyd i støyende omgivelser og større grad av utmattelse.

Bred forskning

Heggdals avhandling består av seks artikler som med ulike metoder undersøker hvordan funksjon og struktur i hjernen påvirkes av ensidig hørselstap.

Hos pasienter som etter behandling av vestibularis schwannom (en godartet svulst på hørsel- og balansenerven) var blitt ensidig døve, fant Heggdal strukturelle endringer i lillehjernen og i flere ulike kortikale regioner (hjernebarken). I tillegg ble det avdekket at hjernevevet i det antatte hørselssenteret hadde endrede kjemiske egenskaper sammenlignet med normalthørende personer. Normalthørende som med ørepropp i det ene øret hadde simulert et ensidig hørselstap cirka 30 minutter, viste lignende endringer i de kjemiske egenskapene. Disse endringene opptrer dermed tilsynelatende innen svært korte tidsrom.

Heggdal har i dette prosjektet forsket på personer med hundre prosent døvhet på det ene øret og hundre prosent hørsel på det andre.

Mange årsaker

Forekomsten av ensidig hørselstap er blant annet styrt av genetikk og alder. Cirka 0,5 av tusen barn er født med ensidig hørselstap, og på verdensbasis er tre til fem prosent av barn i skolealder rammet. Rapportert forekomst varierer mellom mellom ulike studier og land. Forekomsten øker med alderen. Noen ganger kommer hørselstapet snikende, andre ganger akutt. Årsaker til ensidig hørselstap kan blant annet være akutte skader, ørebetennelse, ménière og den nevnte svulsten på hørsel- og balansenerven.

Uforutsigbarhet

Tidligere ble ikke ensidig hørselstap sett på som et stort problem. "Du hører jo normalt på ett øre", var gjerne omkvedet.

-I dag vet vi bedre. For noen er det ikke et stort problem, for andre gir det en livsødeleggende hverdag. Mange takler en til en-situasjoner bra, men i større sammenhenger med mye bakgrunnsstøy blir det ekstra ille. Problemene varierer veldig fra situasjon til situasjon, og det gir en mangel på uforutsigbarhet som ikke er like vanlig for personer med tosidig hørselstap. Blant annet har personer med ensidig hørselstap store problemer med å skille ut hvor lyden kommer fra, sier Heggdal.

Utmattelse

De ulike belastningene som følger av ensidig hørselstap, kan for enkelte få store konsekvenser for generell helse og livskvalitet.

Noen deltagere i undersøkelsen rapporterer at de ofte føler seg utmattet, at de tappes for krefter. Det kan ha en klar sammenheng med at hjernen endrer aktivitet og struktur for å kompensere for bortfallet av symmetri. Det gir økt hjerneaktivitet på andre områder enn hørselssenteret, og med det ekstra belastninger.

Ikke farlig

-Men det er viktig å understreke at dette ikke er farlig. Hjernen gjør slike omdisponeringer gjennom hele livet. Det skjer når du brekker en finger, får prolaps, opereres, kanskje når du mister jobben - nær sagt alle nye situasjoner gir endret hjerneaktivitet. At hjernen forandrer seg er egentlig en bra ting.Det betyr at den finner en mer effektiv måte å jobbe på. Endring er ikke alltid det samme som at noe er ødelagt, sier Heggdal.

Må ta styringen selv

Uansett viser forskningen at endret hjerneaktivitet "brenner av litt ekstra drivstoff" som kan gi ekstra belastninger på kort og lang sikt..

For de fleste vil høreapparater være til god hjelp, gjerne supplert med andre hørselstekniske hjelpemidler som trådløse mikrofoner og muligheter til å koble mobiltelefon og TV til høreapparatet. For andre kan CI (cochlea implantat), når hørselstapet følges av invalidiserende tinnitus, være en god løsning. En løsning med crossover-apparater kan også være en mulighet.

-Dette koker ned til hva som er best for den enkelte, ingen tilfeller er like.

Heggdal er klar på at pasienten selv må involveres i arbeidet med å finne den individuell løsningen som passer best.

-Det er viktig at personer med ensidig hørselstap, i likhet med alle andre som har en hørselsutfordring, "tvinges" til å sette ord på de ulike situasjonene de havner i. De må oppfordres til å ta styringen selv, og legge inn en stor dose egenaktivitet for å gjøre det beste ut av sin livssituasjon. Øre-, nese- og halsleger, audiografer og andre aktører i helseomsorgen er gode støttespillere og kan gi den faglige inputen man trenger. Et godt samarbeid er helt nødvendig for å finne løsninger som brukeren er best tjent og fornøyd med.

-Det er umulig å gjenskape normal hørsel. I vår bransje finnes det som regel ingen helbredelse, men det finnes god hjelp å få for å kunne leve et bedre liv. En av de viktigste oppgavene for oss som jobber i helsevesenet er å opplyse brukerne, og tilby relevant informasjon som bidrar til velinformerte valg, sier Heggdal.

Hørsel og demens

Heggdal er nå i gang med videre forskning på den økte kognitive anstrengelsen hos personer med ensidig hørselstap. Der vil han også se på hvilke konsekvenser graden av hørselstap har på det "friske" øret. Heggdal og hans kolleger vil også studere den betydelig økte risikoen for demens som er påvist hos pasienter med ubehandlet hørselstap.

-En av de ledende teoriene nå er at det å ha et ubehandlet hørselstap og ikke gjøre noe med det, gir økt energiforbruk. Dette kan på sikt gå ut over kognitive evner. Statistisk sett er dette den største enkeltfaktoren for utvikling av demens, som vi faktisk noe vi kan gjøre noe med.

-Men på dette området, som ellers når det gjelder hørselsutfordringer, må vi også dyrke de positive effektene. Skremselspropaganda gjør det ikke bedre for noen. Tvert imot er dette bare enda et godt poeng å ha med seg når vi skal argumentere for at det vi driver med handler om mer enn bare hørsel, sier Peder O. Laugen Heggdal.

# data[].attributes.attachment_link.description
Historisk sett har konsekvensene av ensidig hørselstap vært ansett som begrenset. Nyere forskning, blant annet arbeidet gjort av forsker Peder O. Laugen Heggdal ved øre-nese-halsavdelingen ved Haukeland Universitetssykehus i Bergen snur dette på hodet.