# data[].attributes.attachment_link.title
Elektrisk ström och statisk elektricitet

# data[].attributes.headline
Meteorologen Pererik förklarar blixtar och dunder

# data[].attributes.subject
Meteorologen Pererik förklarar blixtar och dunder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Av olika anledningar kan luft börja röra sig uppåt i atmosfären och är det tillräcklig kallt på höjd finns chansen till åska. De viktiga ingredienserna är uppåtvindar, molndroppar och ispartiklar.

Så funkar det med sommaråskan

På sommaren bildas åskmoln vanligast genom att solens strålar värmen luften närmast marken och får den att sväva uppåt likt en ballong. På resan uppåt utvidgar sig luftbubblan, blir kallare och dess vattenånga övergår till små vattendroppar.

Ett moln bildas och växer på höjd så länge luftpaketet från marken är varmare än den omgivande luften på höjd. Är det riktigt bra förhållanden tar sig molntoppen ändå upp till tropopausen som under sommaren ligger på cirka en mils höjd. På den höjden kan det vara 50 grader kallt så molntoppen består helt av ispartiklar som flyter ut i vindens riktning och får molnet att likna ett städ.

Inuti ett åskmoln är det både kraftiga upp som nedvindar. Molndroppar och ispartiklar far hej vilt, upp och ner genom molnet stöter ihop, bildar större klumpar och slås isär. Molnet laddas likt ett batteri genom att negativa laddningar av någon anledning fastnar på de stora tyngre dropparna i botten av molnet medan de positiva följer med de mindre ispartiklarna till molnets topp.

Efter ett tag drar sig den stora mängd negativ laddning i molnets botten till sig positiv laddning på marken under molnet. När spänningen mellan mark och molnbas blir tillräckligt stor sker blixturladdningen. Men de flesta urladdningarna sker inom molnet självt eller mellan andra moln.

Blixten slår alltid ner på samma ställe

Innan huvudurladdningen kan äga rum krävs att en väg byggs, en blixtkanal. Det sker genom att laddningar "känner sig" fram genom luften i etapper om typ 30 meter genom så kallad stötjonisation. Eftersom laddningarna i förväg inte vet vilken väg som kommer vara den enklaste sker hoppen flera olika håll, vilket får blixten att se ut som ett upp och nervänt träd med flera "grenar" närmast molntundersidan.

När förladdningarna hittat bästa vägen ner till marken sker huvudurladdningarna, i snitt tre stycken. Blixten slår alltså alltid ner på samma ställe.

Så undviker du att bli träffad

Blixtens mer än 30 000-gradiga värme antänder luften i dess väg och får luften i blixtkanalen att snabbt utvidgas. Vi ser blixtljuset först eftersom det färdas med cirka 300 000 000 m/s. Ljudet med sina strax över 300 m/s kommer långt senare. Därför kan du uppskatta hur långt bort åskan är genom att räkna antalet sekunder mellan blixt och dunder eftersom tre sekunder ungefär motsvarar en kilometer.

Åskan är ett våldsamt naturfenomen som i snitt dödar en svensk per år, mängder med tamboskap och startar hus- och skogsbränder.

Om det åskar ska du undvika att vara eller stå nära en plan ytas högsta punkt. De mest olycksdrabbade aktiviteterna är golf, segling och fotboll.

Hittat fel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Meteorologen Pererik förklarar blixtar och dunder

# data[].attributes.attachment_link.description
Åskan är ett våldsamt naturfenomen men att bli träffad av blixten är ovanligt, i snitt dödas en svensk per år men tamboskap lever farligare. Ett effektivt sätt att undkomma blixten är att undvika att vara högsta punkten på en öppen och plan yta.

# data[].attributes.body
Mål: Förklara med egna ord hur statisk elektricitet kan skapas.

Ta en ballong för att utforska begreppen statisk elektricitet som laddningstransport, attraktion, repulsion och inducerad laddning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grab a balloon to explore concepts of static electricity such as charge transfer, attraction, repulsion, and induced charge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hmmm. - Har du fler batterier? - Här! Men du, hur kan egentligen ett batteri få en lampa att lysa? Hm? Har du inte hört sagan om barnen på fyren? Mmm -- Tror inte det.

Det var en gång, för länge, länge sedan en ö, i en stormig vik. På ön låg en fyr, och i fyrvaktarbostaden bodde tusentals barn...barnen var olyckliga, för de var så trötta på att trängas i det gamla tornet... Barnen längtade till fastlandet, för där fanns gott om plats och allt som ett barn kunde önska. Barnens längtan till fastlandet hade aldrig varit så stark. En dag kom den goda fén Ampèra, och byggde en bro, mellan ön och fastlandet.

Barnen rusade ut på bron, för att ta sig till fastlandet så fort de kunde. Det blev snart både trångt och varmt på bron, av alla barn som sprang. Men vänta nu. Vad har det här med ficklampan att göra? Ja, vad har det här med ficklampan att göra?

Jo, titta på batteriet. Det är fullt med elektroner, här, vid minus-polen! Elektronerna har det trångt, och gillar inte varann alls... ...så de längtar till plus-polen, där det finns plats att sprida ut sig. Precis som fyrtornet, på ön! Fyrtornet, där det är fullt med barn som trängs, är precis som den negativa polen på batteriet.

Och fastlandet, där det är gott om plats, är precis som batteriets positiva pol. Elektronerna, precis som barnen, längtar från den ena sidan till den andra! Fast när elektroner längtar, kallar vi det för elektrisk spänning. Sen kom den goda fén, och byggde en bro. Då kunde barnens längtan skapa rörelse, när barnen springer över bron.

Samma sak när du tänder ficklampan. Då springer elektronerna genom den tunna tråden, inuti lampan. Antalet elektroner som strömmar genom glödtråden varje sekund, det kallar vi för strömstyrka. Ju fler elektroner, desto högre strömstyrka, och desto starkare lyser lampan! Spänning och strömstyrka är olika saker.

Det kan finnas spänning i batteriet, utan att det är någon strömstyrka genom lampan. På samma sätt kan barnen längta till fastlandet, även om de inte har nån bro att springa över. Det är först när man trycker på strömbrytaren på ficklampan, som spänningen orsakar en rörelse av elektroner genom glödtråden. Spänning orsakar strömstyrka. Strömstyrkan orsakar ljus.

Vad är det då som gör att batteriet laddas ur, när man har använt det ett tag? Jo, spänningen sjunker när tillräckligt många av elektronerna har tagit sig över till andra sidan. Men alla har inte tagit sig över. De har spridit ut sig, och nu är det lika trångt över allt. Ingen längtar nånstans.

Och när spänningen sjunker, sjunker strömstyrkan. Lampan slocknar. Utan längtan, ingen rörelse. Ingen rörelse, inget ljus. Läskig saga!

Fast på en ö, utan wi-fi. Ja, vilken spänning, va? Vill du höra slutet?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hmmm. - Har du fler batterier? - Här! Men du, hur kan egentligen ett batteri få en lampa att lysa? Hm? Har du inte hört sagan om barnen på fyren? Mmm -- Tror inte det. Det var en gång, för länge, länge sedan en ö, i en stormig vik.

# data[].attributes.body
ledningsförmåga i metaller, plast och fotokonduktorer. Se varför metaller och plast inte gör det, och varför vissa material leder endast när du lyser en ficklampa på dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Experiment with conductivity in metals, plastics and photoconductors. See why metals conduct and plastics don't, and why some materials conduct only when you shine a flashlight on them.

# data[].attributes.body
Bygg kretsar med batterier, motstånd, glödlampor och strömbrytare. Bestäm om dagliga föremål är ledare eller isolatorer, och gör mätningar med en levande ammeter och voltmeter. Se kretsen som ett schematiskt diagram, eller byt till en verklighetstrogen vy.

# data[].attributes.attachment_link.title
Circuit Construction Kit: DC - Virtual Lab

# data[].attributes.attachment_link.description
Do you like Circuit Construction Kit: DC, but want to use only in-line ammeters? This is the sim for you! Experiment with an electronics kit. Build circuits with batteries, resistors, ideal and non-Ohmic light bulbs, fuses, and switches. Determine if everyday objects are conductors or insulators, and take measurements with a lifelike ammeter and voltmeter.

# data[].attributes.body
Bygg kretsar med batterier, motstånd, glödlampor och strömbrytare. Bestäm om dagliga föremål är ledare eller isolatorer och gör mätningar med en ammeter och voltmeter. Se kretsen som ett schematiskt diagram, eller byt till en verklighetstrogen vy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Experiment with an electronics kit! Build circuits with batteries, resistors, ideal and non-Ohmic light bulbs, fuses, and switches. Determine if everyday objects are conductors or insulators, and take measurements with an ammeter and voltmeter. View the circuit as a schematic diagram, or switch to a lifelike view.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten. Välj bort eller

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Snygg frisyr hörru. Det är fysiken, som retas med Philip. Hans tröja gav honom små el-stötar. Och så blev hans hår märkligt elektriskt. Stötar och elektricitet, av att ta av sig en tröja?

Vad är det som händer egentligen? För att ta reda på det, behöver vi titta på Philips hår på riktig nära håll. Precis som annan materia, består Philips hår av atomer. Här är en förenklad bild av en av dem. Mitt inne i atomen finns kärnan, som innehåller protoner.

Runt om kärnan finns elektronerna. Var och en av dem har en pytteliten elektrisk laddning. Protonerna har en positiv laddning, och elektronerna har en negativ laddning. Eftersom det finns precis lika många elektroner, som det finns protoner, så jämnar det ut sig, och blir balans. Atomens totala laddning är noll!

Så en vanlig dag känner Philip inte av någon elektricitet alls i sitt hår. Men det här är inte en vanlig dag. Titta nu vad som händer när Philip drar en polyestertröja över huvudet! Atomerna i polyestern gnuggas mot håret, och några av elektronerna i håret skrapas av och följer med atomerna i tröjan. Protonerna inne i atomkärnan sitter hårt fast i resten av håret, så de skrapas inte av så här lätt.

Men de där elektronerna, som swischar omkring långt utanför kärnan, är lättare att skrapa av. Och det är just det som polyestertröjan gör, Den stjäl några av elektronerna från håret! Nu är det obalans mellan de positiva och negativa laddningarna. Tröjan har ett överskott på negativ laddning, och i Philips hår är det ett överskott på positiv laddning. När Philip drog tröjan över huvudet, skapade han statisk elektricitet.

Statisk elektricitet är en obalans mellan positiv och negativ laddning. Men laddning gillar inte alls obalans. Laddade partiklar vill vara där det är precis lika mycket negativ som positiv laddning. För att uppfylla den här längtan efter balans, dras positiva laddningar till negativa, och negativa dras till positiva. Motsatta laddningar attraherar.

När Philip tog av sig tröjan, störde han den här balansen. Varje hårstrå på Philips huvud förlorade några elektroner, så nu är de positivt laddade! Och positiva laddningar gillar inte att vara nära varandra. De stöter ifrån -- repellerar. Varje hårstrå försöker vara så långt ifrån sina grannar som möjligt.

Motsatta laddningar attraherar, och lika repellerar. När det gäller laddningar inom fysiken, är det alltid så. Det funkar på samma sätt för de extra elektronerna, som fastnade på tröjan. De trycker ifrån varann, och vill så långt bort från varandra de kan. De negativt laddade partiklarna gillar inte det här alls: Det är alldeles för många elektroner här, vi vill härifrån!

De längtar efter balans, och söker sig mot ställen där det finns ett överskott på positiva laddningar. Elektronerna hoppar för att komma till en bättre plats, där de kan jämna ut obalansen mellan laddningarna. Så mycket gillar laddade partiklar att vara i balans. Deras längtan är så stark så de kan hoppa genom luften för att nå det. När elektroner tar sig till en annan plats, för att minska obalans, säger vi att de laddar ur.

Statisk elektricitet kan ladda ur långsamt, några elektroner i taget. Då märker du det inte ens. Men den kan ladda ur allt på samma gång också, med en liten blixt. Dra en polyestertröja över huvudet när du står i ett mörkt rum så får du se!

# data[].attributes.attachment_link.description
Snygg frisyr hörru. Det är fysiken, som retas med Philip. Hans tröja gav honom små el-stötar. Och så blev hans hår märkligt elektriskt. Stötar och elektricitet, av att ta av sig en tröja? Vad är det som händer egentligen? För att ta reda på det, behöver vi titta på Philips hår på riktig nära håll.