# data[].attributes.headline
1.	הידע הנבנה הוא סוביקטיבי ונבנה על הידע הקודם של התלמידיכול להיות שידע קודם חרוט אצל התלמיד ולא ניתן לשנות אותו כי הוא נדבק בו ומבין אותו ! 2.	הצגת ידע בעל משמעות עבור התלמידים חייבים המורים להציג ידע בעל משמעות ברור מעניין מובן לתלמיד 3.  הקשבה לתלמידים לשמוע ממנו מה כן הבין ומה לא קלט ולהרגיש שהידע נחרט לא בזכרון ועל המורה להיות חכם באיתור תפיסות שגויות ולדעת להשתמש באסטרטגיות הוראה מתאימות לתלמידים .

# data[].attributes.subject
1.	הידע הנבנה הוא סוביקטיבי ונבנה על הידע הקודם של התלמידיכול להיות שידע קודם חרוט אצל התלמיד ולא ניתן לשנות אותו כי הוא נדבק בו ומבין אותו ! 2.	הצגת ידע בעל משמעות עבור התלמידים חייבים המורים להציג ידע בעל משמעות ברור מעניין מובן לתלמיד 3.  הקשבה לתלמידים לשמוע ממנו מה כן הבין ומה לא קלט ולהרגיש שהידע נחרט לא בזכרון ועל המורה להיות חכם באיתור תפיסות שגויות ולדעת להשתמש באסטרטגיות הוראה מתאימות לתלמידים .

# data[].attributes.body
כיתה קונסטרוקטיביסטית היא עבודה קשה, דורשת מחויבות אינטלקטואלית קפדנית והתמדה מצד התלמידים. המאתגר שצריך להכיר בכך שתלמידים מביאים עמם את התנסויותיהם הקודמות לכל פעילות לכיתה , מאתגר חיוני לקשור את השיעורים לאוסף ההתנסויות של התלמידים.

צריך לשים דגש רב בתכנון השיעורים על עובדות רלוונטיות, מידע ומיומנויות. הם עושים זאת בדרך כלל בהקשר של דיון על רעיונות גדולים יותר. צריך לתווך בלמידת התלמידים, משלב בין המה לבין האיך

# data[].attributes.body
המורים בגישה זאת צריכים להתאים את השיעורים לצרכים המתפתחים שאי אפשר להגשים את העשייה החינוכית הקונסטרוקטיביסטית ללא השיפוט האוטונמי, המתמיד והמקצועי של המורה בכיתה .
בגישה הזאת התלמיד יהיה שותף בתהליך הלמידה והמורה צריך לחפש את נקודות המבט של התלמידים ומעריך אותן והידיעה מה התלמידים חושבים על מושגים מסייעת למורים לעצב את השיעורים בכיתה ולהתאים את ההוראה לצרכים ולעניין של התלמידים וזה נותן משמעות לתלמידים ומשקעים יותר אנרגיה קוסנטיבות לביצוע ולהשתתף במשימות הנדרשות מהמורים

# data[].attributes.body
הטענה של הגישה הזו היא שהידע נבנה  ( to construct)  לבנות ולא מתגלה או מועבר ובחינוך אנחנו מדברים על בניית הידע אצל התלמיד. הגישה תומכת בדעה שהידע מתפתח ונוצר כל הזמן.היא מדגישה את חלקו של התלמיד בתהליך הלמידה ומעודדת אותו להיות אקטיבי

אחד האתגרים הטמונים בגישה היא הרב משמעיות שהיא מקבלת. היא נתפסת אצל כולם כדבר טוב אך היא יכולה לקבל הרבה צורות והרבה מובנים אפילו שלפעמים הם מנוגדים .

היא תערובת נזילה למדי של תיאוריות ואידיאולוגיות" (הרפז, 2000)

עוד אתגר הוא שלפי הגישה הזו אי אפשר לגזור ממנה אסטרטגיית הוראה אחת וגם לא דפוס למידה אחד.

אתגר שלישי  שהמורה צריך להתאים את השיעורים לצרכים המתפתחים אצל התלמידים

עוד אתגר הוא שלפי הגישה " ידע נבנה בתודעתו של התלמיד באופן ייחודי בעזרת מושגים ודפוסים המצויים בה" והמורה צריך  להתמודד מול הייחודיות הזו ומגוון הידע שיש לתלמידים.

# data[].attributes.headline
مروة                                                                                                            وزارة التربية في البلاد والاصلاحات الاخيرة فيها مبنية على قيمة التقييم التقليدية عن طريق الامتحانات والعلامات لقياس نجاعة تعلم الطلاب وهو ما يتنافى مع النظرية المطروحة بحيث تتطلب طرق تقييم بديلة ومختلفة

# data[].attributes.subject
مروة                                                                                                            وزارة التربية في البلاد والاصلاحات الاخيرة فيها مبنية على قيمة التقييم التقليدية عن طريق الامتحانات والعلامات لقياس نجاعة تعلم الطلاب وهو ما يتنافى مع النظرية المطروحة بحيث تتطلب طرق تقييم بديلة ومختلفة

# data[].attributes.headline
ח'דיג'ה....לקראת רפורמה חינוכית ..... הולמת !!!! 

# data[].attributes.subject
ח'דיג'ה....לקראת רפורמה חינוכית ..... הולמת !!!! 

# data[].attributes.body
הניסיון התעסוקתי שצברתי מלמד על הכישלון ברפורמות  הקיימות , רפורמות השמות את הידע וההערכה בראש סולם העדיפות של תהליך ההוראה.
השוני בכישורי המורים...הצמיאות לאחידות....בקרב המשרד והמורים......קצב השינוי האיטי במערכת... מצד אחד וההשקעה והאומץ שהשיטה הקונסטרוקטיביסטית מזמנת.... הסקרנותת הטבעית המתפתחת בכיתה..כמות היידע שהתלמיד יצליח לבנות....לעבוד במציאות שאי אפשר לחזות בה במאה אחוז את תוצאת הלמידה...אי וודאות בתהליך ההוראה ...הפתיחות של המורים .... הכישורים הרלוונטיים .....איך נכשיר את המורים...האם כמורים נצילח לשנות את הדרך שבה למדנו ?????????.......הפתיחות ,עד כמה אנו ערוכים להשתמש בדרך חדשה גם כשאנו מאימינם בנכונותה ובתוצאותיה??!1
בחלומות שלי .... היתה לי משאלה אחת..הלוואי שתהליך החינוך וההוראה בבית ספר היה כרוך רק בי ? עצם העובדה שהוא כרוך בהרבה אנשים .....עם תפיסות שונות ולרוב מיושנות ...קשה לחולל שינויים גדולים גם כשאנו רואים ובטוחים שזו הדרך ...וזה לפעמים מתסכל...
הדרך לא סלולה ....
והחזון לא קל למימוש...
הרבה אומץ וכוח .....ורצון לשנות צריך
עם מערכת מרובעת מקובעת ...
בכלל לא קל

# data[].attributes.headline
זינה    מחזון ... למציאות מאפשרת ... 

# data[].attributes.subject
זינה    מחזון ... למציאות מאפשרת ... 

# data[].attributes.body
מדובר על גישה שהחיבור אצלי בהקשר של חזון והשראה כאשר אנו מודעים למה שמתרחש בבתי הספר וברפורמות קיימות !
גישה שדוגלת ביכולת גילוי,חקר ובניית ידע ,למידה עצמית פעילה
מהמאמרים המשמעותיים שקראתי אבל האתגר הגדול הוא שהרפורמות והמבנה הקיים של המערכת רחוקות למרות שישנם עידיות  מועטות
במה שנקרא היום חלופות בהערכה אבל עדיין הערכה מסורתית היא השולטת .
השיטה הקונסטרוקטיבית דוגלת בלמידה מסוג אחר מהמציאות " למידה מבוססת בעיות " למידה דרך החקר" אבל הרפורמות ומוסדות להכשרת מורים מקובעים וחסר להם הפתיחות ולתת ליגמציה לשונות לטפח אותה

# data[].attributes.headline
"ההנחה שהפדגוגיה היא

# data[].attributes.body
"ההנחה שהפדגוגיה היא תורת הילד ולא תורת האדם, זאת היא אחת הטעויות המרגיזות ביותר".

- יאנוש קורצ'אק

{ מתוך הספר "כיצד לאהוב ילדים" }

הגישה הקונסטרוקטיביסטית על אף כל הקשיים הכרוכים בה , היא מאפשרת לתלמיד לנשום לרווחתו , לחשוב , ליצור , ליזום ולשגשג . אני מאמינה שהילדים הם העתיד של האנושות , על כן ההשקעה צריכה להיות בחינוך של התלמידים , צריכים להאמין ביכולת שלהם ולעודד אותם . יש לזכור שלאורך כל ההיסטוריה הרבה ילדים בלטו וזכו  להוקרה וזאת בזכות החשיבה והכשרונות שלהם .
לכל ילד יש עולם מיוחד , יתרונות וגם חסרונות , שאיפות ומגבלות , ידע ונסיונות אם רק נאמין בו ונאפשר לו הוא יגיע רחוק: בתנאי שהוא יקבל את האחר כפי שקבל אותו ולשמור על זכות קיומו וכבודו .
אני מרחמת על אותם ילדים שבוכים בכל פעם שהם נבחנים ונכשלים רק בגלל שלא זכרו את התשובות הארוכות במיוחד בגישה הקונסטרוקטיביסטית המורה מלווה את התלמידים בתהליך הלמידה ומכוון אותום לעשייה בהצלחה , הוא לא שופט ומגביל את מחשבתו אלא מעודד ומאמין ביכולתו להצליח . מורה טוב יכול להפוך כל כישלון להצלחה אדירה .

# data[].attributes.body
מעודד אותי שכל הזמן אני ממשיכה ללמוד ולהוסיף לידע שלי עוד מידע, אני כל הזמן חושבת איך ולמה ומה? מסתכלת על התהליך ולומדת דרכו. אני כמנחה מעבירה החוויה לתלמידים בדרך מאתגרת שתעודד אותם לחקור וללמוד ולא להסתפק במידע הקים, אלא ללמוד מהתהליך שהם עוברים בו, להאמין ביכולתם לצור דברים חדשים, לעשות דברים בצורה שונה מזו שיודעים, להתבונן לשאול עצמם שאלות מאתגרות דרכה יצליחו להבין מהות הדברים.

# data[].attributes.body
בגישה הקונסטרוקטיבית מאתגר אותי שהתלמיד פעיל ושואף להשיג הבנה ומשמעות של החומר הנלמד.
אין אמת אחת ויחידה.
כל תגובה שאלה הוא יחסי לתלמיד ולנסיון שהוא מביא עימו
ותמיד תהיה דרך נוספת לפתור בעיה או להשיג מטרה.
מגישה זאת אני חושבת על הדרך בה אני מלמדת הלמידה הסטנדרטית והמשעממת למעניינת ומגוונת

# data[].attributes.body
حدث معي في الواقع، بالضبط ما ذكر في المقال(( מורים, ובייחוד אלה המלמדים בכיתות שבהם קיימת מחויבות גבוהה למתן דין וחשבון, ימשיכו לצמצם את תכנית הלימודים שלהם כך שתתאים לחומר שבודקים המבחנים ולעשות שימוש בהוראה המיועדת למקם את המידע שנבחנים עליו הישר בראש תלמידיהם.))

ولكن ليس من قبلي كمعلمة بل من قبل جهاز التعليم اذ تم تقليص المنهاج فقط للمواد المطلوبة في امتحان الميتساف! وكما تم تقليص عدد الحصص المخصصة للموضوع وعندما توجهت بشرح وجهة نظري ان هذا يؤثر على طريقتي في التدريس وان هذا ضد مبدأ الطريقة البنائية في التدريس، كان رد الجهات المسؤولة انه يمكن التعامل مع الموضوع حسب اختصار الامور للوصول فقط لما طلب ويؤدي للنجاح في الامتحان!!
وما زلت في صراع مع المسؤلين حول الموضوع................

# data[].attributes.body
לדעתי .זו גישה ,הקוראת תיגר לכל הרפורמות בחינוך ,האתגר שבה ,שהיא בנויה בצורה ,שלא אמורה לתת דין וחשבון ,והערכה למחוללי הרפורמות באמצעות מבחנים של הערכה באמצעות נייר ועפרון ,כפישמוגדר בתוך המאמר ,אלא ,שההערכה לידע שנלמד,הינו יומ יומי,ועיקרה או בנויה על למידה מושגית ,ולא כפי שנהוג ללמד כיום .
זאת ועוד ,בגישה זו ,יש משקל והתייחסות לכך ,שעיבוד הלמידה ,והחיפוש אחר הידע,הנו בנתיב אישי של כל תלמיד ותלמיד ,ולא איך שנהוג כיום בכיתות הלימוד,שמניחים מראש שהידע לכל התלמידים ,ודרכי העברתו אחידה לכל התלמידים.
בגישה זו ,שמים דגש על החיפוש אחר ההבנה ,והנעת התלמידים,ויצירת אקלים כיתתי המותאם לצורכי התלמידים .

# data[].attributes.headline
אישית אני מחוברת מאוד לגישה ולעקרונות המנחים אותה אך בחשיבה עצמית אני חושבת על דרכים שניתן באמת באמצעותם ליישם ולהטמיע בקרב המורים במיוחד עם הסטנדרטים האחידים לכל התלמידים מבחנינת ידע ומיומנויות שבהן אין כל התייחסות לאופי של התלמיד,לאישיות ולאנטלגנציות המרובות של גרדנר. בגישה זו המורים נדרשים להיות גמישים ולהבין את עולם הילד ואת הידע הקיים אצלו ועל סמך זה לבנות את הידע החדש,המורה צריך להיות ער לצרכים המתפתחים תוך כדי תהליך הלמידה,יש התייחסות לנקודת המבט של התלמיד והוא נדרש להיות אקטיבי יותר במהלך הלמידה אשר כל המידע נבנה על סמך הידע הקיים אצלו. על המורה להבין את התמונה הקיימת בראשו של כל תלמיד בדרכים שונות על מנת לדעת איך ומה להעביר כידע חדש ושלא יהיה משעמם או חוזר על עצמו.הגישה מעודדת הנגשת המורה לתלמיד ולא ההפך כפי שאנו רגילים אליו. בגישה זו אין אחדות בדרכי הוראה למידה והערכה וזה מצריך היכרות רב מימדית עם התלמיד

# data[].attributes.subject
אישית אני מחוברת מאוד לגישה ולעקרונות המנחים אותה אך בחשיבה עצמית אני חושבת על דרכים שניתן באמת באמצעותם ליישם ולהטמיע בקרב המורים במיוחד עם הסטנדרטים האחידים לכל התלמידים מבחנינת ידע ומיומנויות שבהן אין כל התייחסות לאופי של התלמיד,לאישיות ולאנטלגנציות המרובות של גרדנר. בגישה זו המורים נדרשים להיות גמישים ולהבין את עולם הילד ואת הידע הקיים אצלו ועל סמך זה לבנות את הידע החדש,המורה צריך להיות ער לצרכים המתפתחים תוך כדי תהליך הלמידה,יש התייחסות לנקודת המבט של התלמיד והוא נדרש להיות אקטיבי יותר במהלך הלמידה אשר כל המידע נבנה על סמך הידע הקיים אצלו. על המורה להבין את התמונה הקיימת בראשו של כל תלמיד בדרכים שונות על מנת לדעת איך ומה להעביר כידע חדש ושלא יהיה משעמם או חוזר על עצמו.הגישה מעודדת הנגשת המורה לתלמיד ולא ההפך כפי שאנו רגילים אליו. בגישה זו אין אחדות בדרכי הוראה למידה והערכה וזה מצריך היכרות רב מימדית עם התלמיד

# data[].attributes.body
וופא

# data[].attributes.body
تتمثل التحديات بهذا الموضوع حول ابتكار طرق تعليم جديده ووساىل مشوقه للطلاب واكثر فاعليه للطالب وليس للمعلم
وكذلك ايجاد طرق تقييم بديله للطرق الحاليه بحيث تعطي فرصه اكبر للطالب لفحص ذاته اولا ومدى فهمه ومن ثم فحص المعلم وتقييمه له
هذا يتطلب جهد وطاقه كبيرين لكن ان كانت هناك دافعيه ذاتييه لدى المعلم للتغيير والوصول لافضل النتائج سيكون اكثر نجاحا واقل تعبا

# data[].attributes.headline
1.	הידע הנבנה הוא סוביקטי

# data[].attributes.body
1.	הידע הנבנה הוא סוביקטיבי ונבנה על הידע הקודם של התלמידיכול להיות שידע קודם חרוט אצל התלמיד ולא ניתן לשנות אותו כי הוא נדבק בו ומבין אותו ! 2.	הצגת ידע בעל משמעות עבור התלמידים חייבים המורים להציג ידע בעל משמעות ברור מעניין מובן לתלמיד 3.  הקשבה לתלמידים לשמוע ממנו מה כן הבין ומה לא קלט ולהרגיש שהידע נחרט לא בזכרון ועל המורה להיות חכם באיתור תפיסות שגויות ולדעת להשתמש באסטרטגיות הוראה מתאימות לתלמידים .

# data[].attributes.body
تضع هذه النظرية العديد من التحديات أمام المجتمع التعليمي بشكل عام وأمام المعلمين بشكل خاص.
فبالنسبة للمجتمع التربوي تتحدى هذه النظرية صانعي القرار وواضعي السياسة التعليمية على اتخاذها كنهج تعليمي في مدارسنا بسبب عدم القدرة على إيجاد طرق تقييم بديلة عن الطرق التقليدية.
أما بالنسبة للمعلمين فتطبيقها يعني أن على المعلم بذل جهد أكبر في تحضيره وتجهيزة للمسيرة التعليمية، مقارنة بالجهد المبذول في الطرق التقليدية.
وعلى المعلم أيضا التنويع في الأساليب التعليمية والوسائل المستخدمة لتصل إلى أكبر عدد من الطلاب وحتى تتلائم مع طرق تفكيرهم.
على المعلم إيجاد أساليب تقييم مناسبة وقادرة على قياس مدى تقدم الطالب بحيث يبتعد عن الأساليب التقليدية (الامتحانات) التي لا تناسب هذا النوع من النهج التعليمية.
وباعتقادي من أهم هذه التحديات هو مدى تقبل المعلمين للفكرة البنائية وإيمانهم بأن كل طالب لديه قدرات وفهم مختلف عن الأخر، فالمعلمين ذوي "العقلية الثايتة" سيكون من الصعب لهم التطبيق والتعامل مع النظرية البنائية.

# data[].attributes.headline
לדעתי זו גישה אידאלית וקשה לביצוע ..כל עוד שהמורים הם תופסים את עצמם כאחראים על ההישגים בבחינות וההערכה ודואגים יותר למבחנים שבודקים אותם יותר ממבחנים שבודקים כמה הם באמת אחראים ללמידה! 

# data[].attributes.subject
לדעתי זו גישה אידאלית וקשה לביצוע ..כל עוד שהמורים הם תופסים את עצמם כאחראים על ההישגים בבחינות וההערכה ודואגים יותר למבחנים שבודקים אותם יותר ממבחנים שבודקים כמה הם באמת אחראים ללמידה! 

# data[].attributes.body
משרד החי וך בונה תוכניות לימוד שמתאימה לכולם, כל התלמידים ילמדו אותם מושגים באותו זמן והמורים שולטים על מה שהם מלמדים ולא מעניין מה שבאמת התלמידים למדו... לכן בזמן שמשחררים את התלמידים מן ההכשרה האנטי' אינטלטואלית המתרחשת תחת דגל הכנה למבחנים אז אולי נתחיל בשינוי... עם התמקדות בלמידת התלמידים ולסייע להם לבנות ידע ..לבוא עם רעיון גדול ואז לחלק לחלקים, ולאפשר לתלמידים את החירות לחשוב ולהציג שאלות ולהרהר וזה צורך אחריות וזמן והרבה שינוי בדרכי הוראה ומחשבה ולצערי אנו כבני אדם הכי מפחיד אותנו זה הוא השינוי לכן מעדיפים להשאר באותו מצב ולהיכשל שוב ושוב ....
צריך לבנות חזון בשותפות בין מנהלים, הורים, מורים, וילדים ואחרי זה להתחיל דרך חדשה בחינוך.

# data[].attributes.headline
האני אנדראוס

# data[].attributes.subject
האני אנדראוס

# data[].attributes.body
1. השיפוט האוטונומי המתמיד של המורה: עד כמה יכול המורה לעבוד על שיפוט מקצועי הקשור לחיי היומיום והרלוונטיות של הנושאים הנלמדים?
2. אחריות על הלמידה: עד כמה נהיה אחראים ללמידה שלנו ולא רק להישגים? האם אוכל כמורה "להזניח" את הגישה הדואגת אך ורק להישגיות?
3. התנתקות מרפורמות: האם נוכל להתנתק מכל הרפורמות שעומד בבסיסן עניין הסטנדרטיות, ההישגיות הדין והחשבון?
4.שיפור בהישגים לא קשור בהכרח בלמידה: האם נצליח להתמודד עם העובדה ששיפור בהישגים אינו מעיד בהכרח על למידה מוגברת, אם כי הוא פונקציה של מיומנויות גוברות של תלמידים בעמידה במבחנים?
5. שינוי הבנות: האם נוכל להבין ולעמוד בכך שתלמידים משנים בהתמדה את ההבנות שעיצבו בתוכם באשר לאופן בו פועל עולמם?
6. לומדים אותו דבר: האם נצליח לעמוד בזה שלא כל התלמידים אמורים ללמוד אותו דבר ולגשת לאותם מבחנים ולהכיר אותם מושגים?
7. שליטה בלמידה: האם נכיר בכך שבגישה הנ"ל, תלמידים שולטים בלמידתם ושמחנכים אינם שולטים במה שתלמידים לומדים?
8. רעיונות גדולים: האם נוכל להתרחק מהפרטים ולהתמקד ברעיונות גדולים תוך כדי חיבור הדברים לחיי היומיום והרלוונטיות של התלמידים?
9. קריאת תיגר: האם נוכל לקרוא תיגר על הנחות התלמידים בכדי לאפשר למידה ובניית ידע?
10. ביקורת: האם נוכל "להתעלם" מהביקורת כלפי הגישה הנ"ל שטוענת שהינה מתירנית ונותנת ביטוי לגחמות של התלמידים, וגם אינה קפדנית דיה בשמירה על תכניות לימודים והישגיות?
11. תיווך: האם אני כמורה אוכל להיות מתווך רלוונטי המשלב בין מה שאני מלמד לאיך אני עושה זאת?
12. דרבון הכיתה: האוכל לדרבן את הכיתה להיות כל הזמן קפדנית, מתמידה ומחויבת אינטלקטואלית בכדי לממש את הגישה הנ"ל?

# data[].attributes.headline
ראודה קראקרה

# data[].attributes.subject
ראודה קראקרה

# data[].attributes.body
ממה  לאיך
הגישה הקונסטרוקטיביסטית מציבה בפני המורים והלומדים אתגרים רבים.
1. המעבר מתוכנית הלימודים מה התלמידים לומדים לתוכנית איך התלמידים לומדים.
2. התלמיד במרכז : להתחשב בנקודת המבט וההנחות של התלמיד.
3. לעבור משיטת ההערכה של ציונים לשיטות אחרות.
4. גיוון בדרכי הוראה כך שתתאים לצרכים המתפתחים של התלמיד .

# data[].attributes.body
אני חושבת שהגישה אידיאלית אבל בתקופת זמן זאת שהמורות רובן מלמדות הוראה פורנטאלית ולא עונות לצורכי התלמידים המגוונות והמורובות באותו כיתה ישאר המצב כפי שהוא,לא נותנות מענה לאינטיליגנציות המורבות לא נשנה כלום,
צריך לגוון בדרכי ההוראה,והגישה הקונסטרוקטיבית מאפשרת לתלמיד ולמורה לחשוב מחץ לקופסה ןמאתגרת גם המורה וגם התלמיד .

# data[].attributes.body
أن الوزارة تقوم ببناء منهج لا يراعي الفروقات الفردية ، ويعلمون الطلاب جميعهم نفس المواد متغاضيين النظر أن لكل طالب احتياجاته وذكاءه ، وانه يوجد 9 ذكاءات متعددة .
مثال : أن تقول لسمكة تسلقي شجرة هي لا تستطيع تسلقها ليس لأنها غبية لكنها لا تملك القدرة على التسلق .