# data[].attributes.body
Konflikten ses i underrubrikken ”Konfrontation med en skærende virkelighed”, der hentyder til en kamp eller krig. 

# data[].attributes.body
I gennemsnit bruger en familie (tre personer) i hus 4.000-4.500 kWh om året, mens forbruget i en lejlighed ligger på 2.000-2.500 kWh.

# data[].attributes.body
Konflikten ses i underrubrikken ”Konfrontation med en skærende virkelighed”, der hentyder til en kamp eller krig. 

# data[].attributes.body
væsentligheden ligger i, at ”kampen på Nørrebro” lige er sket, og det er væsentligt fordi sådan optøjer altid påvirker ikke kun de lokale, men også resten af Danmark, da det ikke er noget, der ofte sker. 

# data[].attributes.body
-       Fortælleren/journalisten: Artiklen bliver skrevet av en ”jeg” fortæller. ”jeg spørger ham, hvad der sker. Han ryster på hoved”.

-       Fremstillingsform: I denne tekst bliver der brugt scenisk fremstilling, ved at forklare hvordan alt ser ud ”Vi gik hen over skt. Hans Torv i den lyse morgen. Stadig hang tåregassen over gaderne”. Der er også noget dialog imellem en betjent og journalisten ” En betjent siger til én af mine kolleger: Hvad skal du her? Betjenten er kridhvid i ansigtet og fuldstændig stivnet, han siger: Du ligner en af dem, skrub af eller du bliver smidt op i vognen! Vi andre blander os, han falder lidt til ro, han mumler: Hvis i var blevet bombarderet med brosten, ville i måske forstå mig”.

# data[].attributes.body
skygger

# data[].attributes.body
HVAD?
Medie: Det er Politikken, som er en bred avis der når ud til mange modtagere/læsere

Modtager: Det er uden tvivl hele Danmark der bliver talt til, da afstemningen var en national afstemning.

Stofområde/emner:
ud af afstemningens resultat kom en konflikt mellem autonome og politiet-

Kilder:
Førstehåndskilde.
Beretter om, ham selv og en ældre betjent.

Nyhedskriterie:
Sensation

Vinkling:
Det er en Danmarks sensation, at København faktisk er i gadekampe.

HVORDAN?
Ydre komposition:
Han bruger billeder fra samme aften. om han har taget dem vides ikke.

Fortæller:
Han tager dig igennem aftenen med hans egne øjne, som han oplevede det selv.

Fremstillingsform

# data[].attributes.body
1.     Faktatekst

2.     Unge på Nørrebro, han viser hvordan det hele foregik og forholdte sig. Han prøver at udstille politiet.

3.     Nyhedsstof/Indland da det indeholder politisk stof, socialstof, miljøstof, kriminalitetsstof.

4.     Erfaringskilder da der er en person, der selv har oplevet det, der skete, eller har haft sagen tæt inde på livet

5.     Aktualitet (En nyhed som beskæftiger sig med aktuelle begivenheder.), væsentlig (En nyhed som er væsentlig for dem, der læser avisen), identifikation (En nyhed der skaber identifikation hos læseren.), sensationel (indeholder det uventede og overraskende) og konflikt.

6.     Den fortællende nyhedsjournalistik, omfatter nyhedsgenrer, hvor journalisten rapporterer om aktuelle begivenheder, men har fokus på oplevelse som skaber spænding og indlevelse med.

Ydrekomposition: Der er det hele, rubrik, underrubrik og manchet etc, men der mangler en faktaboks.

Indre komposition: Detaljer og uddybning.

Subjektiv, fordi det er jeg-fortæller.

Der gøres brug af billedsprog linje 103-106.

# data[].attributes.body
1. Det er en omnibusavis, med et lille snært af venstreorienterede holdninger.

2. Målgruppen/modtageren er grundlæggende hele landet, siden at det er en omnibusavis, men den appelere mest til de moderne fællesskabsorienterede mennesker. Det kunne f.eks. være Idealister, offentligt ansatte,
samfundsengagerede, osv.

3.   Problemstillingen er præget af de uvidende journalister der prøver at komme ind til demonstranterne. Der bliver kastet brosten mod journalisterne da de bliver lukket igennem. Kaos hersker igennem dette kapitel, det er svært at få overblik.

4. De eneste kilder er journalisten og demonstranterne.

Scenariske fremstillinger.
Journalisten bruger  sanserne til at beskrive milijøet .Emnet i mellemrubrikken er præget af stilhed og uvished. Der er mange korte perioder og tomme pladser.
"show it, dont tell it". Sanseindtrykkene virker ufiltreret og direkte.
Der bliver brugt direkte dialog mellem journalisten og de andre medvirkende.

En metafor der optræder i mellemrubrikken, er journalistens sammenligning mellem politimanden og en gris. Det er både et velkendt slæng for mange, men fungere også som en umenneskeliggørelse af betjenten.

# data[].attributes.headline
Analyse af første afsnit af ”Blodig nat på stenbroen” 

# data[].attributes.subject
Analyse af første afsnit af ”Blodig nat på stenbroen” 

# data[].attributes.body
Artiklen ”Blodig nat på stenbroen” er fra omnibusavisen Politiken, trykt d. 20/5 1993 og skrevet af Claes Kastholm. Politikens målgruppe er de Moderne-fællesskabsorienterede i Gallups compasmodel. Stofområdet/emnet er Nyhedsstof/indland, dvs. det handler om noget sensationelt og aktuelt, der er sket i Danmark.

Kilder: Det er en reportage, da journalisten selv har været ude og opleve situationen, samtidig er der et vidnesbyrd fra en tjenestemand. Det ses i citatet på linje 19-21: ”Han rystede på hovedet og sagde, at der var kampe over det meste af indre Nørrebro. Der havde været skud.”.

I det første afsnit er alle nyhedskriterier i fokus. Der er fokus på sensation, da Kastholm beskriver Nørrebrogade som fuldstændig øde - hvilket er kraftigt unaturligt. Aktualiteten og væsentligheden ligger i, at ”kampen på Nørrebro” lige er sket, og det er væsentligt fordi sådan optøjer altid påvirker ikke kun de lokale, men også resten af Danmark, da det ikke er noget, der ofte sker. Konflikten ses i underrubrikken ”Konfrontation med en skærende virkelighed”, der hentyder til en kamp eller krig. Journalisten gør brug af sanseudtryk, hvilket skaber identifikation. Det ses i indledningen: ”Kun en stilhed, der nærmest stod som en ram lugt op fra brostenene, som lå spredt over hele gaden.”, her gør journalisten brug af sanseudtryk og sammenligning.

Vinklingen i afsnittet er præget af sensation og identifikation. Det ses i citatet på linje 27-31: ”En betjent bad os om at være forsigtige, lad være med at gå ned ad sidegaderne, de er simpelt hen livsfarligt, de er gået fuldstændig amok.” Sensationen ses, da Nørrebrogade beskrives som ”livsfarlig” hvilket er sjældent i Danmark. Samtidig gør journalisten brug af identifikation, da han farverigt beskriver situationen.

Fakta- og fiktionskoder: en fiktionskode er, at konklusionen ikke præsenteres i starten af artiklen.