# data[].attributes.body
* Synliggjøring: Politiet kunne kommet på skoler og gitt kursing til lærerene om hvordan du oppdager problemer blant elevene. Hva om en barnehagelærer hadde besøkt Politiet? Tverrfaglig kursing
* På tvers-grupper i alle kommuner med kontaktpersoner fra relevante instanser som møter regelmessig
* Oppfordre til å balansere fra et helhetsperspektiv hvordan de ulike profesjonene kan bidra til hverandre, istedenfor fagproteksjonisme. Man oppnår mye sammen
* Flere stortingsmeldinger om barn, unge og frivillighet er på vei. Ut i fra denne konferansen kan man komme med et opprop/innspill til aktuelle statsråder, der det oppfordres til på tvers-tenkning når man skriver meldingene, ikke silotenkning
* Politiet har en stor rolle når det kommer til forebygging av rusmisbruk, men skolene kan samarbeide i større grad med politi og andre når det kommer til denne forebyggingen
* Liten kompetanse om hvordan man skal samhandle, så det er derfor lurt å aktivt ta i bruk de som sitter med samhandlingskompetansen til å se måter å samarbeide med
* Løfte frem gode eksempler på samarbeid som har ført til bedre oppvekstfaktorer for barn og unge
* Skape samarbeid mellom enheter også når det gjelder budsjettforhandlinger, slik at budsjettet blir sett i en sammenheng som legger til rette for samarbeid
* Sende ut en evaluering av konferansen som ser på hvilke konkrete endringer som har skjedd siden, og eventuelt trappe opp arbeidet
* Felles prosjekter mellom ulike aktører, slik at de jobber sammen med de store problemene
* Lokalt ansette personal med ulike bakgrunner og vinklinger, slik at de spørsmålene man vanligvis tenker på som rare kommer frem
* Innlemme ulike yrkesgrupper i samme arbeidsfelt, slik at flere perspektiver på de like problemene kommer frem

# data[].attributes.body
-viktig å ha med frivilligheten på et hjelpe apparat
-kommunene har et formalisert samarbeid med frivillige sektorer, og kan gi informasjon om alle typer tilbud som finnes.
-barn og unge trenger livsmestring på skolen for å kunne lære å sette ord på ting som er vanskelig.

# data[].attributes.body
Hva gjør vi nå?

Vi må identifisere hvem som er våre lokale samarbeidspartnere/
nettverket i vår region.

Etablere partnerskap som forplikter

Tilrettelegge for at barn og unges perspektiv blir hørt, elevmedvirkning. Barna må føle eierskap til løsninger/tiltak.

Etablere rammer for lokalt samarbeid mellom skole og barnevern

"Nabokjerringa" må systematiseres - vi må fortelle de gode historiene og synliggjøre mulighetene vi alle har til å bidra.

Barnehage og skole må tilrettelegge for foreldrenettverk med reelt samarbeid. Tidlig innsats, starte i barnehagen.

Dialog skole - hjem, skolen har ansvaret for at dialogen blir god. Anerkjenne foresattes bidrag.

Individuelle vansker kan forstås med den konteksten de oppstår i.

Man trenger ikke  bare kontakt med barnevernet, men også politiet i forhold til spesielt forebyggende arbeid.

# data[].attributes.body
Bli kjent med lokale lag og foreninger for mulige samarbeid og kunnskap om deres ressurser.

Mulighet for å justere trykket etter behovet i samarbeid med "ikke faste" ressurser, slik som frivilligheten kan representere.

Flere tidlige samtaler som kan gi et helhetsbilde over utsatte barn, før det blir alvorlig.

Fokus på de unges ressurser og alternative miljøer/personer som kan forsterke disse

# data[].attributes.body
Bruke foresatte / familie og gjøre bruk av skolen.
Skape en helt ny arena hvor vi tenker utenfor boksen med å dra foresatte/familie inn og skape en ny skolearena for foresatte. Vi må tenke forbi 2 foreldremøter i året. Vi foresatte besitter store ressurser som skolen må begynne å bruke.
Vi foresatte kan også samle elever som jobber sammen hjemme eller på skolen med fag. Her kan elevene hjelpe hverandre eller ved bruk av eldre elever.
Skolen kan stille skolekjøkken, gymsal etc til disposisjon etter skoletid for å gi foresatte et fysisk sted å samle elevene. Dette vil gi store ringvirkninger.
Barrierer må brytes.
Sentralt så må skolene oppfordres til et sterkere hjem- skole samarbeid på en annen måte og ikke bare formelt

# data[].attributes.body
Vi må ha gode samarbeidsavtaler for å oppnå: Fra godt sagt til godt gjort! Det nå være forankret på politisk nivå og/eller skoleeier. Skoleleder må ha translasjonskompetanse og ha kompetente medarbeidere som får det ut i praksis.

Oppnå foreldreengasjement gjennom å invitere foreldre til å oppleve hva elevene lærer. Eks. Foreldre til de som går på RM, blir invitert til restaurantkveld.
Tenke nytt! Tenke på andre former for sosiale arenaer. Tørre å mislykkes.

Elevenes stemme må fram. Hva tenker de i forhold til det å få foreldrene mer engasjert.

Det skjer mye bra. Videreutvikle det som fungerer. Spre solskinnshistoriene. Det kan samles på ulike formater. linker til video etc. Kanskje også hekte på forskningsmiljøet - forske på de gode eksemplene.

Lage en informasjonsbank der brukere kan gå og finne hjelpeinstans. Det må bygges opp i samarbeid med brukerne - foreldre og elever, slik at det blir et verktøy som blir brukt.

# data[].attributes.body
Hva gjør vi nå?

- Kontakte elevene, hva tenker de? engasjere elever - få de voksne til å vise at de har lyst på kunnskapen elevene sitter med. Ord er makt.

- Frivillighet, barn og ungdom til eldre og omvendt.

- Fjerne det autoritære, den 'muren' de 'voksne' har rundt seg for å øke samarbeidet med barna og ungdommen.

- Holdningsendringer for voksne med tanke på unge, og vice versa

- Øke elevmedvirkning
elevråd.no

-Innføre én time i uka hvor man snakker om livet. Rettigheter, plikter, vold, overgrep, rus, psykiske lidelser, o.l. (MOT?).  Skape et miljø hvor alle føler seg trygge.

- Bli kjent for å lage trygge rom, i klasserommet, men også på møter mellom barn/ungdom/voksne.

# data[].attributes.body
Mange her representerer nasjonale organisasjoner - vi må få det ut til det lokalet planet, videreformidle kontakt, skape lokale nettverk i nærmiljøer. Lokal forankring.
Vi må involvere elever og barn i mye større grad. De må høres i alle saker - reell medvirkning.
Eksperter, ressurser, etater og aktører som jobber for barn og unge må tettere på skole og barnehage - tettere på de det gjelder. Da blir det lettere å benytte ressursene.

# data[].attributes.body
Deltakerliste, hvem er fra hvor? Hvem kan vi holde kontakten med? Idebank. På tvers portal.

Tverrfaglig og tverretatlig samarbeid. Det leder fokuserer på det blir prioritert.

Taushetsplikt og personvern - er måten det blir gjort i dag, til beste for barn og unge? Er det andre måter å gjøre dette på?

Neste år - fortelle hva som er skjedd. Årlig - beste praksisdeling.

# data[].attributes.body
Om bidrag inn i skolen:
Skolen oppleves som vanskelig å komme inn i for organisasjoner utenfor som ønsker å bidra.
Det er erfaringer med at bidrag inn i skolen må tilpasses skolens behov.
Dette er erfaringer med at bidrag inn i skolen må utformes i samarbeid med elever og skolens personale, slik at rammebetingelsene kommer på plass og at bidraget blir betydningsfullt for elevene.
Knytt gjerne bidrag utenfra til skolens oppdrag slik det er beskrevet i opplæringsloven, læreplanen og lokale føringer. Ressurser som hjelper skoler å hjelpe elever med å nå kompetansemål er interessante. Sørg for at forslag om bidrag har god kvalitet, at det er sannsynlighet (evidens) for at bidraget virker positivt i forhold til elevenes utvikling. Samarbeid med skolene om å skreddersy et bidrag. Lag gjerne nettressurser som skoler kan benytte.
Vær klar over at skolen får tilbud om enormt mange bidrag, både bidrag som treffer godt i forhold til skolen oppdrag og bidrag som treffer i randsonen

# data[].attributes.body
Hva gjør vi nå?
Styrke elevdemokratiet og sikre at det er reell innvirkning og påvirkning fra barn, ungdom og elever i beslutninger og samarbeid som handler om deres hverdag. Tenke nye og bedre måter å involvere og lytte til elever.

Felles språk og kunnskapsbase for alle som jobber med barn og unge.

Styrke skolen som en felles møteplass og aktivitetsarena i nærmiljøet.

Styrke arbeidet med å involvere foreldre og invitere til samarbeid mellom foreldre og skole.

Mobbearbeid og arbeid med livsmestring og psykisk helse - fra barnehage til russetid!

# data[].attributes.body
Hva gjør vi nå?

Lage rammer for lokal samarbeid med skole og barnevern.

Barnehage og skole må tilrettelegge for at foresatte kan danne egne nettverk med reelt samarbeid.

Kartlegge hvilke tverrfaglige samarbeid som er tilgjengelige i eget lokalmiljø

# data[].attributes.body
- Piloter: Prøve ut modeller for samhandling som kan virke og dele erfaringer om det og dokumentere resultater
- Systematisk koordinering lokalt og nasjonalt
- Bedre samordning på tvers også øverst i forvaltningen - statsrådene blir målt på sine områder og gjør prioriteringer ut fra det? Se budsjettene på tvers for å løse samfunnsutfordringer som går på tvers.
- Innovasjon skjer nærmest de unge, det som skjer på grasrota må tvinges oppover i systemet.
- Begynne å dokumentere effekten av det vi gjør.
- Felles retningslinjer
- Samarbeid i utdanningene, vekttall på tvers av utdanningene - barnevernsutdanningene, helseutdanningene, lærerutdanningene o.s.v.
- Utvikling krever fleksible budsjettprosesser - penger kommer ofte med smale føringer
- God tilpasset undervisning for å gi alle mestring
- Hvorfor er ikke barnevern, BUP, PPT, skolehelsetjeneste i panelet? Disse er skolens nærmeste aktører og der det kanskje er aller viktigst med tverrfaglig samarbeid?
- Lage arbeidsgrupper på tvers

# data[].attributes.body
- Elevtjenesten.no. Har du en utfordring er det ett sted å henvende seg. Og, tjenestene må så organisere seg på tvers. Dette har skjedd på VGS i Buskerud, men man burde få til noe lignende på flere nivåer.
- Veiledning.
- Fritiden må inn i diskusjonene. Noen må være der når skolene stenger dørene for dagen.
- Liste over ansvarsrekkefølgen.
- Møteplasser hvor alle instanser fikk snakket sammen og fortalt hva vi må/kan gjøre.
- Klarert ledelse og ansvar.
- Vi mangler strukturen for å koordinere det tverrfaglige arbeidet. (Utekontaktene?)
- Meldeplikt/taushetsplikt?
- Rektorene ansetter helsesøstrene.

# data[].attributes.body
Hva gjør vi nå?

Tungrodd kommunikasjon? Hvem holder ballen?

Frivilligheten - hva kan de bidra med? Hvilke ressurser kan skolen trekke på?

Barnets perspektiv: Medvirkning, rettigheter. Foreldres integrering. Kunnskap og informasjon.

Koordinering av fritidsaktiviteter: Mulig for barn å være med på flere mestringsarenaer. Elevinitierte aktiviteter. Gode overganger.

1. Lokale partnerskap (mer forpliktende enn samarbeid).
Langsiktig og systematisk.

2. Struktur og kultur - lovendring og endring av holdninger og praksis, parallelt.

3. Mer faglig kompetanse inn på skolene. Tverrfaglige team. En koordinerende instans over skolen.

4. Mobilisere den kompetansen skolen allerede har inn i et godt forebyggende arbeid med undervisningen (Fagfornyelsen.