# data[].attributes.body
Ohustab õli reostus.
on teel pesitsuspaika.

# data[].attributes.body
Looduskaitse 100 klipp - Lindude ränne.

# data[].attributes.body
http://www.loodusheli.ee/ET/loomaliigid/linnud/

# data[].attributes.body
Merikotkas eelistab veekogudelähedasi elupaiku, enamasti on nendeks kuuse-segametsad ja männikud. Pesa ehitab suurtest roigastest männi otsa. Pesapaigad on põlised, sageli on seal merikotkaid nähtud juba sajandeid.
Merikotkas toitub veekogudel elavaist loomadest.
Merikotkas on loodusmälestusmärk. Tema häirimine ja kahjustamine on seadusandlusega rangelt keelatud.

# data[].attributes.body
Jääkoskel tegutseb avaveel, ainult pesitsema siirdub ta metsadesse, parkidesse ja isegi inimasulatesse. Pesa teeb jääkoskel igasugustesse õõnsustesse, kõige sagedamini puuõõnsustesse, kuid ei põlga ära ka müüripragusid, põranda- ja katusealuseid.
Jääkoskel toitub nagu rohukoskelgi kaladest, mis paneb tema liha maitseomadustele kenakese põõna. Et jääkoskel on rohukosklast suurem, on ta ka jahimeestele märksa ahvatlevam. Jääkosklat kütitakse aastas umbes poolsada lindu. Looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
Maikuus saabub tutt-tiir oma talikorterist Aafrikas ja hakkab ka samal kuul või siis juunis pesa ehitama. Selleks vooderdab ta kergelt tasasel pinnal või harvem rohtunud kiviveerisel oleva lohu ja poetab sinna oma kurna.
Tutt-tiir on vähelevinud ja kuulub looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Eestis kohtab pesitsevat kormorani merelaidudel ja seda viimastel aastatel järjest sagedamini.
Looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
Ehkki kalakajakas on peamiselt rannikute lind, pesitseb ta viimasel ajal üha sagedamini sisevetel: suurematel järvedel ja rabalaugastel.
Kalakajaka enda toiduks on kalad, raiped, konnad, ussikesed, hiired, aga ka kahjurputukad, kelle hävitamisega toob inimestele kasu.

# data[].attributes.body
Meriski elupaigaks on veelähedane klibu- või liivarannik või siis kariloomade poolt kõvaks tambitud madalmurune rannik. Igal juhul aga on meriski elupaik veega seotud.
Meriski toitub selgrootutest loomadest, keda ta rannalt või madalast veest oma pika nokaga korjab.

# data[].attributes.body
Hahk on jaheda kliima lind ja on levinud Põhja-Euraasias. Eestis leiab hahka eelkõige Lääne-Eesti saartel ja teda leidub ka Põhja-Eesti rannikualal. Sisemaale hahk ei tule. Hahk eelistab pesapaigaks neid saari ja piirkondi, millede ümber on vähemalt

Haha põhivaenlaseks on kajakad. Kui toimub kajakate ränne, toituvad enamik suuri kajakaid just hahapoeadest.

# data[].attributes.body
Hallhüljes toitub peamiselt kaladest (tursk, lest, lõhilased, heeringlased), süües neid teinekord ka kalameeste võrkudest ning on juhtunud, et loom on end einestamise ajal võrku kinni mässinud ning lämbub. Kalade kõrval sööb ta ka veel mereselgrootuid ja taimi.
Hallhüljest ohustab eelkõige elukeskkonna reostumine – toiduahela lõpplülina kuhjuvad temasse praktiliseld kõik elukeskkonna mürgid. Küttimine hallhülge populatsiooni eriti ei mõjuta, seda enam, et hallhüljes on endiselt looduskaitse all.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes on üks kolmest Eesti rannavetes elavast hülgeliigist. Viigerhüljes on väiksem kui hallhüljes.
Viigerhüljes toitub peamiselt kaladest. Vähem tarvitab ta vähilaadseid ja limuseid.
Looduslikke vaenlasi viigerhülgel Läänemeres ei ole. Noori poegi võivad ohustada kotkad. Peamiseks vaenlaseks on neile läbi aastasadade olnud inimene, kes küttis neid nii liha kui naha pärast. Suurt mõju avaldab ka inimese poolt kasutatavate mürkainete sattumine merre.

# data[].attributes.body
(hiina) Villkäppkrabi on läänemeres võõrliik. Leidub rohkelt Pärnu lahes

# data[].attributes.body
Merikilk on liik vees elavaid kakandilisi. Isasloom võib kasvada 8 cm pikkuseks. Emasloomad on väiksemad. Merikilk on tursa ja võldaslaste toiduks. Merikilk on levinud Põhja-Jäämeres ja Vaikne Ookeani põhja osas kalda mööda.

# data[].attributes.body
Karbid toitvad sestonist ja detriididst.

# data[].attributes.body
Karbid toitvad sestonist ja detriididst.

# data[].attributes.body
Mere põhjal elutseb mitmesuguseid väikeseid selgrootuid: usse,tigusid, karpe ja vähilisi. Enamik neist toitub merepõhja langenud lagunevatest taime- ja loomajäänustest. Kõige rikkalikum on elustik madalas vees vetikate vahel.

# data[].attributes.body
Meririst ehk millimallikas on karikloomade klassi kuuluv väike mere-eluline ainuõõsne. Meririst elab peaaegu kõigis paras- ja troopikavöötme meredes. Hoovustega jõuab ta ka arktilistesse piirkondadesse.

# data[].attributes.body
Loomhõljum on pelagiaalis hõljuvate valdavalt heterotroofse toitumistüübiga loomorganismide kogum. Meredes koosneb loomhõljum valdavalt protistidest, vähkidest, ainuõõssetest jt väikestest hõljuvatest selgrootudest.

# data[].attributes.body
Kagu-Hiinas asuva Nanchangi ülikoolihaigla arstid ei uskunud oma silmi, kui nägid alakehas tugevaid valusid kurtnud mehe kõhust tehtud röntgenipildil angerjat, vahendab Bild Online.

Patsiendi elu päästmiseks tehti kiiresti operatsioon, mille käigus avati tema kõhuõõs. Kas ka angerjas operatsiooni elusalt üle elas, ei ole teada. Samuti keeldus patsient ütlemast, kuidas angerjas kõhtu pääses. Ta ütles vaid, et oli väga purjus ja ei mäleta midagi.

Arstid usuvad, et angerjas sisenes mehesse päraku kaudu. Kui nii, siis on see tänavu Hiinas juba kolmas selline juhtum.

# data[].attributes.body
Inimesed hindavad kõrgelt angerja liha

# data[].attributes.body
Täiskasvanul angerjal puuduvad looduslikud vaenlased

# data[].attributes.body
Räim on tavaliselt 15 cm pikkune, kilu age ainult 10-13.

# data[].attributes.body
Toiduks otsib ta väikeseid loomakesi veekogu põhjast: veeputukaid ja nende vastseid, tigusid, usse, koorikloomi ja kalamaime. Suured angerjad söövad rohkem kalu näiteks: kiisk, särg ja ahven.

# data[].attributes.body
Kudemiseks rändab ligi 8000 km kaugusele Sargasso merre. Koeb avavees suhteliselt sügaval.

# data[].attributes.body
Angerjas eelistab mudas põhjaga veekogu.

# data[].attributes.body
Värvus on muutlik, sõltub kala vanusest ja veekogu iseloomust. Tavaliselt on selg tumeroheline või pruun, küljed kollased ja kõht kollakas või valge.

# data[].attributes.body
Nagu rahvanimetus ütleb on angerjas ussi kujuga.

# data[].attributes.body
Angerjas kaalub 4-6 kg.

# data[].attributes.body
Emased angerjad kasvavad kuni 1m pikkuseks, isased aga jäävad poole väiksemaks.

# data[].attributes.body
Angerjat kutsutakse veel "veeussiks".

# data[].attributes.body
Tursk sööb põhjaloomakesi

# data[].attributes.body
Siirdekalad on kalad kes kudemise ajaks rändavad mageveekokku või vastupidi nt: meriforell, lõhi, angerjasa, merisiig.

# data[].attributes.body
Hallhülged ja Inimesed.

# data[].attributes.body
Noored lestad toituvad surusääsklaste vastsetest ja pisivähilistest. Alates 7...8 eluaastast toiduvalik muutub. Nüüd saavad eelistatuks limused ja väikesed kalad. Lesta eluiga võib küündida 16 eluaastani.

# data[].attributes.body
Elab soolases vees.

# data[].attributes.body
Kilu söövad kalakajakad, merikotkad, inimesed, lõhed, hallhülged ja kormoranid.

# data[].attributes.body
Ise sööb räim hõljumit, ogalikke ja planktonit.

# data[].attributes.body
Räime söövad kalakajakad, merikotkad, inimesed, lõhed, hallhülged ja kormoranid.

# data[].attributes.body
Lõhi on suur ja tugev kala. Täiskasvanud lõhede keskmine pikkus on 1 m ja keskmine mass on 10 kg. Maksimaalne pikkus võib ületada 1,5 m ja mass võib ulatuda 46 kg-ni.

# data[].attributes.body
Tursk on omapärase ja hõlpsalt äratuntava kehakujuga kala. Ta ruljas keha on kõige kõrgem kukla kohalt, siis aga aheneb ühtlaselt saba suunas. Pea ja suu on suhteliselt suured. Tursa värvus sõltub elukeskkonnast, kuid üldiselt on valdavad hallikad ja pruunikad toonid. Ta on suhteliselt suur kala, kelle keskmine pikkus täiskasvanult on 40...60 cm ja kehamass 0,8...1,5 kg.

# data[].attributes.body
Räim on Eesti rahvuskala.
Räim on rohkem merevee kala.

# data[].attributes.body
Kalakajakad ja kormoranid