# data[].attributes.body
Hvordan blev aktiviteten udført? Gik alt efter planen?:
Vi lavede en anden aktivitet, på grund af, at da vi kom ud på skolen fik vi tid sammen med et andet klassetrin end vi havde forventet. Så vi måtte hurtigt improvisere og finde på en anden aktivitet.
Så istedet for vores Sjip og lær øvelser, så lavede en stafet med quiz spørgsmål inden for regnestykker og andre ting. Vi delte dem ind i to hold og så når de kom ned til den ene ende, så fik de et spørgsmål og når de svarede rigtigt, så kunne de løbe retur til næste deltager i rækken osv osv. Ellers gik alt godt.
Vi har filmet hele vores aktivitet, så man kan se tydeligt hvad vi gør og hvad den gik ud på - den kan vi vise imorgen, den ligger på Ipad'en ( skolens).

Tegn på læring? Hvilke obser-vationer/iagttagelser har i gjort jer undervejs?: Vi observerede, at børnene synes det var super sjovt, da vi fik blandet quiz sammen med en stafet og de faglige spørgsmål. De oplevede det ikke som kedelig regning osv. som når de sidder stille ved bordet og skal regne og lave andre ting. Men var alle aktive og deltagende.

Evaulering efter afprøvning ? Både jeres reflektioner og indholdet af jeres interview:
Når man laver undervisning i sådan en form, hvor der både er sociale faktorer og bevægelser ind over, så er det nemmere at få alle elever med og ingen syntes det er kedeligt.

Vi har også lavet et interview med elever, som vi har filmet, hvor vi har stillet nogle spørgsmål. De var alle  super positive over for aktivteten og syntes det var sjovt at være faglig men på en aktiv måde.
Interviewet som vi har filmet, kan vi vise imorgen, det ligger på Ipad'en ( skolens).

Redegøre for hvorledes den konkrete understøttende undervisning foregår på den besøgte skole samt forhold/jer kritisk til deres tilrettelæggelse og udførsel:
De arbejder med medier som kan understøtte den enkelte elevs læring. Derudover arbejder de aktivt med digitale hjælpe midler i undervisningen. Derudover har de fokus på at differentiere under-visningen fagligt, indholdsmæssigt og i arbejdsmetoder.
Der er selvfølgelig fokus på både trivsel for det enkelte barn men også for klassen.

I SFO'en foregår den understøttende undervisning i samme læringsperspektiv som skolen arbejder med og som beskrevet ovenfor. Men de er selvfølgelig også fokus på at understøtte den undervisning der foregår i klassen.

Eftermiddagsmodulerne varierer på de forskellige trin og klasser for at give mulighed for at tilrettelægge lektiehjælp, faglig fordybelse og den understøttende undervisning med størst mulig fleksibilitet, så de kan udnytte mulighederne optimalt for alle klasser.

I egedal kommune er det besluttet at den understøttende undervisning skal læses af lærere og pædagoger i fordelingen 50/50.

Hvilke muligheder ser du for dig som PAU for at varetage understøttende undervisning ?
Stadigvæk, at jeg skal være kreativ for at gøre undervisningen spændende og interersant samt nutidig, så børnene ikke keder sig men syntes det er sjovt og deltager aktivt. Jeg ser selvfølgelig også muligheden i at man kan gøre mange ting spændende med medier og digitalt istedet for en kedelig bog. Det kan dog være en udfordring, at få accept af denne type undervisning af "gamle" lærer da de kan have svært ved at se mulighederne i nye læringsformer !
Jeg ser også som en mulighed, at jeg måske på denne både og type af læringsformer og aktiviteter kan få flere børn til at deltage aktivt og ikke syntes det er kedeligt og betragtes som lektier også i forhold til at det kan være om eftermiddagen, hvor børnene er ved at være trætte og har brug for noget andet end at sidde og kigge ned i en bog og skrive i et hæfte m.m.

# data[].attributes.body
Jeg mangler filmklip hvor i pitcher jeres lektie cafe for en lærer evt med nogle visuelle illustrationer af hvordan i tilrettelægger cafeen.

I har valgt noget godt teori. Det er vigtigt i så gør det tydeligt hvordan i kobler det til jeres lærings aktiviteter

Hilsen
Jesper

Hej Jesper, jeg har lige sendt dig en mail med forklaring.

# data[].attributes.body
Hvilke læringsrum kan jeg skabe for at tilgodese forskellige læringsstile?
Hvordan kan vi gør lektie cafen sjovere?: Når vi skal lave lekitecafen til et læringsrum er det vigtig at vi har blik for at alle er inkluderet og at vi har dobbeltblik så vi får alle med.

I vores lekiter cafe så er det vigtigt at det er børnene som har medbestemmelse så de føler de er en del af hvad der skal ske i lekitecafen. Når børnene har medbestemmelse kunne de være med til at vælge nogle af de sprog og/eller regne aktiviteter som der skal laves, så de føler vi inddrager dem mest muligt.
I vores læringsrum ville vi gerne have nogle forskellige opdelte rum, hvor vi har et hjørne med sofaer eller sækkepuder,hvor man sidde stille og roligt med ipads til de drenge eller piger, som har krudt i numsen, så de har plads til at kunne holde sig for sig selv stille og roligt og ikke bliver forstyrret og distraheret.

I vores læringsrum kunne man også lave nogle grupper i forhold til inkluderende fællesskaber og gruppesamhørighed. Her kan man tage hensyn til de forskellige børn og deres læringsstile. Man kan nemlig både laver grupper med voksenbestemte fællesskaber og børne bestemte fællesskaber.

Der findes Gruppe og aktivitetssamhørighed som er bestemt af de voksne og den er planlagt på forhånd.

Der findes Gruppesamhørighed, her er gruppen sammensat af de voksne men aktiviteten er børnebestemt.

Der findes også aktivitetssamhørighed, her er aktiviteten bestemt på forhånd af de voksne men børnene vælger selv om de vil være med.

Endelig så findes der også frivillig samhørighed, hvor børnene selv bestemmer bestemmer både aktiviteten og hvem de vil arbejde sammen med.

Hvordan kan jeg arbejde med emnet, så det er en læring ud over de 120 ord f.eks. æstetisk eller social læring ?
Der ville vi forsøge at lave nogle lege og bevægelsesøvelser hvor man får inddraget det man skal lærer samtidig. Det kunne også være via noget kreativt. Dermed gør man læringen både æstetisk og social.

Hvordan kan jeg fremme motivationen, så det ikke bliver opfattet som lektier?
Helt klart ved at lave opgaverne / lektierne de skal lave til noget leg som er spændende men som samtidig gør at de lærer det de skal / kommer det igennem som de skal.
Det kunne blandt andet være digital læring via computer/ipad spil, hvor man kan finde en masse fede ord- og/eller regne spil på nettet eller på app store, som børnene synes er super sjovt.

En aktivitetsopgave med at regne kunne se sådan ud:
Man starter to hold for enden af lokalet derefter løber man ned i den anden ende, svare på et matematik spørgsmål man får og når man har svaret rigtig må man løbe tilbage og så må næste i rækken løbe op og få et spørgsmål. Det gode ved denne aktivitet er at man har det sjovt, men samtidig lære en masse ved at svare på de matematiske spørgsmål.

Aktiviteten / lektionen vi ville lave i forhold til casens opgave skulle være som beskrevet her og hedder:

SJIP OG LÆR (ØVELSE)

Lærer og elever skal have læst og arbejdet med en tekst, hvor sjippe-ordene er taget fra. Eleverne skal kende ordene og vide, hvad de betyder, før de sjipper dem. Læreren har inden aktiviteten udvalgt 10-20 ord, som eleverne skal arbejde med. Ordene skal være printet og klippet ud, så de kan ligge på jorden med skriften nedad. Læreren inddeler eleverne i gode makkerpar.

1. Den ene elev trækker et ord og læser det op for makkeren, som nu skal hoppe det antal stavelser, der er i ordet fx sjippetov. I dette tilfælde skal der hoppes 3 gange (sjip-pe-tov.) Når det er gjort lægges kortet til side, og der skal nu hoppes stavelser til et nyt ord. Lad eleverne skiftes. Sådan forløber aktiviteten, indtil alle ord er gennemgået.

2. Når eleverne har styr på stavelserne i de enkelte ord, skal ordene staves, og der skal hoppes en gang pr. bogstav. Det foregår på samme måde som med stavelserne. Ordet læses op for den elev, der skal hoppe, således at eleven ikke ser, hvordan ordet er stavet. Staves ordet forkert lægges det tilbage i bunken, som blandes. Ordene lægges først til side, når de er stavet korrekt.

3. Når eleverne har arbejdet med stavelser og stavning, kan man lade eleverne høre fortællingen igen og lave det til en mini-diktat. Læreren stopper op ved hvert ord eleverne har arbejdet med, og lader eleverne stave dem i deres hæfte. Nævn det enkelte ord to gange.

4. Forud for denne øvelse skal underviseren printe nogle billeder af de ord, som eleverne har lavet orddelinger til og har stavet. Den ene elev trækker et billede fra en bunke og holder det frem for makkeren, som derefter hopper stavelserne i ordet eller antal bogstaverne i ordet alt efter elevernes niveau. Eleverne skiftes.

Når vi laver vores aktiviteter i lekitecafen er det vigtigt, at vi også får  teorien om Flow med. Flowteorien af den Ungarske psykologiprofessor Csikszentmihalyi.

Denne teori handler om fordybelse og hvordan man opnår det.

For at barnet kan opnå fordybelse og lade sig opsluge af aktiviteten, skal barnets kompetencer matche de krav, som aktiviteten kræver af barnet.

Hvis disse stemmer overens vil barnet opleve FLOW.

FLOW indebærer altså at barnets koncentration er så intens at barnet kan fokuserer på øvelsen og glemmer tiden og verden omkring sig.

Hvis dette ikke opnås så vil barnet i stedet opleve kedsomhed, bekymring alt efter om udfordringen er for stor eller lille.

Man vil kunne bruge teorien om FLOW til at vurderer om aktiviteten udvikler barnet.

Man skal observer om barnet er i flow under aktiviteten eller ej.

Flowet opstår som et match mellem udfordringens karakter og færdigheds niveauet.

De to ting skal balancere for at der er tale om en flowtilstand. Altså skal koncentrationen være så intens at der ikke er opmærksomhed til andet.

Ex. Hvis udfordringen er høj og færdigheden er lav – så kan barnet udvise bekymring/stress/angst.

Ex. Hvis udfordringen er midt i og færdigheden er høj – så har barnet kontrol og afslappet.

Ex. Hvis udfordringen er i høj og færdigheden høj – så er barnet i FLOW.

Hvis ikke koncentrationen er intens så er barnet ikke i flow og så skal man finde ud hvordan barnet udviser sin adfærd og hvad grunden er til det – er det for stor eller lille en udfordring

eller lignende.

Hvilke nye muligheder ser du for dig, som PAU for at varetage understøttende undervisning ?
At jeg skal være kreativ for at gøre undervisningen spændende og interersant så børnene ikke keder sig men syntes det er sjovt og deltager aktivt.

# data[].attributes.body
Hvad er trivsel i forhold til målgruppen børn i 3.klasse?: Trivsel det er at man sørger for at alle har det godt og det er rigtig godt klasse rum hvor alle kan føle sig velkommen. Når man går i 3 klasse er det der man begynder at opfatte en masse ting og man begynder at forstå hvordan man kan holde andre udenfor, derfor er det super vigtig man er opmærksom når de begynder på at holde hinanden uden for legene eller andre ting.

Smtte-modellen:
-Sammenhæng: Ud fra casen og dens problematikker har vi valgt at lave en team-building tur, hvor vi skal hen til vores hal som ligger ved siden af skolen. For at børnene kan gennefører aktiviteten skal de have deres motoriske færdigheder iorden, deres sprog. Her er det utrolig vigtigt, at vi er meget klare i vores måde at forklare aktiviteten på.

-Mål: Målet er helt klart at de får dannet nogle bedre relationer i klassen, og de får en forståelse af hinandens grænser.

-Tiltag:
-Vi forklare præcist børnene hvordan dagen til at forløbe
-Forklare hvorfor vi gør det
-Være anderkende i når legene er i gang
-Holde humøret oppe i gennem det hele selv om at måske ikke går rigtigt.

-Tegn: -Børnene spørge om vi ikke kan lave legene igen
- At børnene lære regler at kende
-At de er deltagende i legene

-Evaluering: Vi evaluere med lærene når vi er færdig med team building dagen.

Redskaber til konfliktløsning kunne være at anvende girafsprog eller gøre brug / anvendelse af konflikttrappen.

Min indsats i forhold til trivsel er vigtig, så børnene får bedre sociale relationer, får bedre selvværd og selvtillid. Og dette skaber er med til at forbedre deres indlæring, hvis dette også fungere.

Derudover til besvarelse af resten af arbejdsspørgsmålene, der har vi lavet en film, til visning på fredag.

# data[].attributes.body
Hvad er formålet med understøttende undervisning?: Formålet med understøttende undervisning er at man hjælper og støtter nogle af de elever som måske har lidt svært ved det.
Men det kan også være helt generelt at man støtter alle elever med deres læring.
Det kunne også være at os som pædagogiske assistenter kunne tilføje nogle lærings rum, sanse rum eller andre rum hvor vi har noget special erfaring omkring hvordan børn også kan indlære.

Hvordan bliver det tilrettelagt på skolerne?: Det er meget forskelligt fra skole til skole hvordan de vælger at der skal være en ekstra pædagog/pædagogisk assistent med i undervisningen.
Nogle skoler går også op i at understøttende undervisning skal være mest fokus på motion og idræt, hvor andre skoler går mere op i at understøttende undervisning skal have fokus på lektier, det faglige og indlæring.

Hvorfor skal skolerne udbyde understøttende undervisning?: Det står i folkeskoleloven pargraf 16 a at folkeskolerne skal udbyde understøttende undervisning.
Ifølge Folkeskoleloven er der i den seneste årrække sket en del ændringer som har indflydelse på det pædagogiske personales arbejdsopgaver.

Ex.vis er det blevet en del af det lovgivningsmæssige grundlag for folkeskolen, at også pædagoger + PAU’er kan arbejde med undervisningsopgaver fra 0-3 klasse som man kalder understøttende undervisning.

Man har altså ikke ansvar for undervisningen i et bestemt fag, men skal supplere og støtte lærerne som så kan styrke elevernes læringsparathed, sociale kompetencer, alsidig udvikling, trivsel m.m.m

Finde konkrete eksemplar på understøttende undervisning?: Det kunne være at vi har en elev som har det svært i timerne og som ikke er så stærk fagligt, her kan vi komme ind i timerne og hjælpe, støtte og vejlede ham igennem timerne.
Et andet eksempel kunne også være at man som pædagogisk assistent kommer ned i en klasse og laver et sanserum som læringsrum, hvor børnene får stimuleret deres saner.

Det kan også handle om inklusion. Faglig inklusion handler om at kunne bidrage til de aktiviteter der er tilrettelagt. Man bidrager til aktiviteten ved at deltage og ved at have glæde af at deltage. Man giver altså noget til fællesskabet og kan også føle at få noget ud af det selv.

Social inklusion handler om at opleve at man har gode relationer med de andre i fællesskabet.  Man bidrager til fællesskabet ved at indgå i legerelationer eller venskaber. Via disse relationer udvikler barnet sin personlige og sociale udvikling.

Det kunne også være inkluderende fællesskaber. Her er der voksenbestemte og børnebestemte fællesskaber. I forhold til understøttende undervisning der ville vi nok gøre brug af følgende:

Gruppe og aktivitetssamhørighed: Her er aktiviteten bestem af PAU'en som den voksne og planlagt på forhånd. De børn der skal deltage er også bestemt af mig dom den voksne.

Dette kunne jeg gøre ved at sætte noget fagligt / nogle aktiviteter / lege i gang i forhold til den bestemte problematik barnet/børnene havde.
Et barn med sprogproblemer der kunne man f.eks. læse op at en bog med billeder, så man talte om hvad  det var. Det kunne være igennem musik, sang og film.

Her kunne vi som de voksne også være med og sidde og holde øje, lytte og guide for at hjælpe med kommunikationen børnene imellem.

Det kunne også være en Gruppesamhørighed, hvor gruppen stadig er sammensat af pau'en som den voksne, men aktiviteten er børnebestemt, altså noget de ville lave.

Her kunne vi stadigvæk være lyttende og guidende barnet/børnene.

Det kunne også være sprogstimulering for børn der taler dårligt dansk. Her kunne man bruge dialogisk læsning.
Dialogisk læsning er en af de effektive metoder til sprog-stimulering.

Det er højtlæsning, hvor man sprogstimulere mens man læser højt for barnet. Dialogisk læsning kan deles op i 3 dele.

Før læsning – hvor man tænker over hvordan man vil læse den op og præsentere bogen for barnet.

Under læsning:  Barnet kan stille spørgsmål under vejs og følg barnets interesse.

Efter læsning: tal med barnet om bogen, stil spørgsmål, brug samme ord som i bogen, for jo flere gange barnet høre ordene jo lettere lærer det dem.

I understøttende undervisning kunne man også bruge psykolog Lev Vogotsky’s teori om barnets nærmeste udviklingszone ( også kaldt NUZO) til at vurderer om aktiviteterne der iværksættes for at udvikle barnet virker.

Teorien handler om, at barnet med støtte fra den voksen ( PAU ) kan udføre handlinger, som barnet ikke kan alene.

Efter at have fået hjælp vil barnet nu kunne udføre handlingerne alene.

Barnethar en aktuel udviklingszone. Når barnet skal lære nyt skal det ske inden for nærmeste udviklingszone.

Den næste udviklingszone er det næste udviklingsstadie i forhold det det barnet allerede kan.

Dette sker i samspil med andre mennesker som er mere kompetent end barnet.

Hvis barnet ex.vis kan tælle til 8 så er det barnets aktuelle zone og at lære at tælle til 20 er så barnets nærmeste udviklingszone og for at nå dette skal det have hjælp af en person, der er dygtigere end ham eller en der ved  = mere kompetent person = Pau'en.

Hvilke aktiviteter tror du, at du kan tilbyde i forhold til under støttende undervisning?: Vi kan tilbyde bogstav og/eller tal lege, hvor de både lære noget om at stave og regne men de får samtidig sammenhold og skaber sociale relationer og det er sjovt på samme tid.
Det kunne også være:
Sange/musik

Højtlæsning

Dialogisk læsning som beskrevet ovenfor.

Man kunne også lave pikogrammer med billederfor de børn der eventuelt har  svært ved det danske sprog eller børn som har særlige problematikker / diagnoser, som har brug for faste rammer og struktur m.m.
Det kan bruges til at lære hvad tingene hedder. Men kan også bruges til at fortælle barnet hvad der nu skal ske - en form skema.

Vi kunne også lave nogle sam-arbejdsøvelser som er med til at give klassen et godt sammenhold - boldlege, hvor man skulle lære alfabetet, lære at tælle / regne m.m.