# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vastu võetud 07.04.2004
RT I 2004, 27, 181
jõustumine 01.05.2004
Muudetud järgmiste aktidega (näita)
1. peatükk ÜLDSÄTTED

[§ 1. Seaduse eesmärk ja reguleerimisala
RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]

(1) Seaduse eesmärk on tagada Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev sooline võrdne kohtlemine ning edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust kui üht põhilist inimõigust ja üldist hüve kõigis ühiskonnaelu valdkondades.

(2) Eesmärgi saavutamiseks sätestab seadus:
1) soolise kuuluvuse alusel diskrimineerimise keelu era- ja avalikus sektoris;
2) riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutuste, haridus- ja teadusinstitutsioonide ning tööandjate kohustuse edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust;
3) kahju hüvitamise nõudeõiguse tekkimise.

[§ 2. Seaduse kohaldamisala
RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]

(1) Seadust kohaldatakse kõigis ühiskonnaelu valdkondades.

(2) Seaduse nõudeid ei kohaldata:
1) registrisse kantud usuühendustes usu tunnistamisele ja viljelemisele või vaimulikuna töötamisele;
2) perekonna- või eraelu suhetes.

(3) Seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades käesoleva seaduse erisusi.

§ 3. Mõisted

(1) Seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:[[[[
1) sooline võrdõiguslikkus on naiste ja meeste võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades osalemisel;
2) naiste ja meeste võrdne kohtlemine on otsese ja kaudse soolise diskrimineerimise puudumine;
3) otsene sooline diskrimineerimine leiab aset, kui ühte isikut koheldakse tema soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras. Otsene sooline diskrimineerimine on ka isiku ebasoodsam kohtlemine seoses raseduse ja sünnitamisega, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste täitmise, sealhulgas märkimisväärset hooldamist või tõsise terviseprobleemi tõttu tuge vajava isiku hooldamise, või muude soolise kuuluvusega seotud asjaoludega, samuti sooline ja seksuaalne ahistamine ning ahistamise tõrjumisest või ahistamisele alistumisest põhjustatud ebasoodsam kohtlemine;
RT I, 22.12.2021, 3 - jõust. 01.04.2022]
4) kaudne sooline diskrimineerimine leiab aset, kui väliselt neutraalne säte, kriteerium, tava või tegevus seab ühest soost isikud, võrreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil, taval või tegevusel on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
5) seksuaalne ahistamine leiab aset, kui esineb mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline seksuaalse olemusega käitumine või tegevus, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
6) sooline ahistamine leiab aset, kui esineb sooga seotud soovimatu käitumine või tegevus, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine.
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]

(2) Käesoleva seaduse tähenduses:[[
1) töötaja on töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel töötav isik, ametnik ja muu avaliku teenistuse seaduse §-s 2 nimetatud isik. Töötajana käsitatakse ka tööle või teenistusse soovijat;
RT I, 06.07.2012, 1 - jõust. 01.04.2013]
2) tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kes võimaldab tööd töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, samuti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus.
RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]

§ 4. Jagatud tõendamiskohustus

2. peatükk SOOLISE DISKRIMINEERIMISE KEELD

§ 5. Sooline diskrimineerimine

(1[ ¹) Diskrimineerimiseks loetakse ka isiku pahatahtlikku kohtlemist, samuti tema jaoks negatiivsete tagajärgede põhjustamist seetõttu, et isik on toetunud käesolevas seaduses sätestatud õigustele ja kohustustele või toetanud teist isikut tema käesolevas seaduses sätestatud õiguste kaitsel.
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]

(2) Otseseks või kaudseks sooliseks diskrimineerimiseks ei loeta:[[
1) sätteid, mis sisaldavad naiste erilist kaitset seoses raseduse ja sünnitamisega;
2) kohustusliku kaitseväe ajateenistuse kehtestamist ainult meestele;
3) ainult naiste või ainult meeste vastuvõtmist mittetulundusühingu liikmeteks, kui see tuleneb ühingu põhikirjast;
4) tööle saamisel või selleks vajaliku koolituse võimaldamisel erinevat kohtlemist isiku soo tõttu, kui sugu on teatud kutsetegevuse olemuse või sellega liituvate tingimuste tõttu oluline ja määrav nõue ning taolise erineva kohtlemise eesmärk on õigustatud ja nõue proportsionaalne eesmärgiga;
4 ¹) kaupade või teenuste pakkumisel isikute erinevat kohtlemist nende soo tõttu kindlustustegevuse seaduse § 265 lõike 4 kohaselt või juhul, kui kauba või teenuse ainult või peamiselt ühe sugupoole esindajatele pakkumise eesmärk on õigustatud ja selle saavutamise vahendid proportsionaalsed eesmärgiga;
RT I, 07.07.2015, 1 - jõust. 01.01.2016]
5) ajutiste soolist võrdõiguslikkust edendavate erimeetmete rakendamist, mis annavad eeliseid alaesindatud soole või vähendavad soolist ebavõrdsust.
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]

§ 6. Diskrimineerimine tööelus

(1) Diskrimineerivateks loetakse tööelus juhtumeid, kui tööandja valib tööle või ametikohale, võtab tööle või tööpraktikale, edutab, valib väljaõppele või ülesande täitmiseks või saadab koolitusele ühest soost isiku, jättes kõrvale kõrgema kvalifikatsiooniga vastassoost isiku, välja arvatud juhul, kui tema tegevusel on kaalukad põhjused või see tuleneb sooga mitteseotud asjaoludest.

(2) Tööandja tegevust loetakse diskrimineerivaks ka siis, kui ta:[[[[kehtetu -
1) käesolevas paragrahvis loetletud otsuseid tehes jätab isiku kõrvale või kohtleb teda muul moel halvemini raseduse, sünnitamise, lapsevanemaks olemise, perekondlike kohustuste täitmise või mõne muu soolise kuuluvusega seotud asjaolu tõttu;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
2) kehtestab töölevõtmisel tingimused, mis seavad ühest soost isikud, võrreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda;
3) kehtestab ühest soost töötajale või töötajatele ebasoodsamad töö tasustamise või töösuhtega seotud hüvede andmise ja saamise tingimused kui sama või sellega võrdväärset tööd tegevale teisest soost töötajale või töötajatele;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
4) juhib tööd, jaotab tööülesanded või kehtestab töötingimused nii, et ühest soost töötaja või töötajad on vastassoost töötaja või töötajatega võrreldes halvemas olukorras;
5) ahistab isikut tema soo tõttu või seksuaalselt või jätab täitmata käesoleva seaduse § 11 lõike 1 punktis 4 sätestatud kohustuse. Tööandja vastutab hoolitsuskohustuse täitmata jätmise eest juhul, kui ta teadis või oleks pidanud teadma soolise või seksuaalse ahistamise aset leidmisest ning ei rakendanud vajalikke meetmeid, et ahistamist lõpetada;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
6) RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
7) karistab töötajat distsiplinaarkorras, viib töötaja üle teisele tööle, lõpetab töösuhte või soodustab selle lõppemist soolise kuuluvusega seotud põhjustel.

§ 7. Tööandja kohustus anda seletusi

(1) Tööandja on kohustatud andma kirjaliku seletuse isikule, kes taotleb seda käesoleva seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud tema suhtes diskrimineeriva käitumise kahtlustamise korral, alates kirjaliku taotluse esitamisest kümne tööpäeva jooksul. Seletuses peab tööandja oma valiku põhjendamiseks esitama isiku kohta, kelle kasuks valik tehti, järgmised andmed:
1) tööstaaž;
2) haridus;
3) töökogemus ja muud tööks vajalikud oskused;
4) muud selgeid eeliseid andvad oskused või põhjendused.

(2) Tööandja on kohustatud taotluse esitamisest 15 tööpäeva jooksul andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on käesoleva seaduse § 6 lõikes 2 nimetatud alusel diskrimineeritud.

(3) Töötajal on õigus nõuda tööandjalt selgitust palga arvutamise aluste kohta ja saada muud vajalikku teavet, mille põhjal saab otsustada käesoleva seaduse § 6 lõike 2 punktis 3 nimetatud diskrimineerimise esinemise üle.

§ 7¹. Kauba või teenuse pakkuja kohustus anda seletusi

§ 8. Diskrimineeriv töö- ja koolituspakkumine

Keelatud on töö- ja koolituspakkumised, mis on suunatud üksnes ühest soost isikutele, kui selleks ei ole käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 4 ja 5 nimetatud põhjusi.

3. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE EDENDAMINE

§ 9. Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused soolise võrdõiguslikkuse edendajatena

(1) Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused on kohustatud soolist võrdõiguslikkust süstemaatiliselt ja eesmärgistatult edendama. Nende ülesanne on muuta tingimusi ja asjaolusid, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist.

(2) Riiklikke, piirkondlikke ning institutsionaalseid strateegiaid, poliitikaid ja tegevuskavasid planeerides, ellu viies ja hinnates peavad käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asutused lähtuma naiste ja meeste erinevatest vajadustest ja ühiskondlikust staatusest ning arvestama, kuidas rakendatud ja rakendatavad meetmed mõjutavad naiste ja meeste olukorda ühiskonnas.

(2[ ¹) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 pandud kohustuste täitmist planeerides ning neid kohustusi täites konsulteerivad riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutused vajaduse korral asjakohaste huvigruppide ning mittetulundusühendustega, kellel on õigustatud huvi aidata võidelda soolise diskrimineerimise vastu, toetamaks võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist.
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]

(3) Valdkonna eest vastutav minister annab soovitusi käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 toodud kohustuste täitmiseks. Soovitused avalikustatakse Sotsiaalministeeriumi veebilehel.

(4) Riigi- ja kohalike omavalitsusüksuste asutuste poolt moodustatud komisjonides, nõukogudes ja teistes kollegiaalsetes kogudes peavad võimaluse korral olema esindatud mõlemad sugupooled.

§ 10. Soolise võrdõiguslikkuse edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas

Haridus- ja teadusasutused ning koolituse korraldamisega tegelevad institutsioonid peavad tagama naiste ja meeste võrdse kohtlemise kutsenõustamisel, hariduse omandamisel, eri- ja kutsealasel täiendamisel ja ümberõppel. Õppekavad, kasutatav õppematerjal ja läbiviidavad uuringud peavad aitama kaasa naiste ja meeste ebavõrdsuse kaotamisele ja võrdõiguslikkuse edendamisele.

§ 11. Tööandjad soolise võrdõiguslikkuse edendajatena

(1) Tööandja peab naiste ja meeste võrdõiguslikkust edendades:[[
1) tegutsema nii, et tema tegevus toetaks nii meeste kui ka naiste kandideerimist vabadele töökohtadele ning neile võetakse tööle mõlemast soost isikuid;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
2) võtma erinevatele ametikohtadele võimalikult võrdsel määral naisi ja mehi ning tagama neile edutamisel võrdse kohtlemise;
3) kujundama töötingimused sobivaks nii naistele kui ka meestele ning tõhustama töö- ja pereelu ühitamist, arvestades sealjuures töötajate vajadusi;
4) hoolitsema, et töötaja on töökeskkonnas kaitstud soolise ja seksuaalse ahistamise eest;
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]
5) teavitama töötajat käesolevas seaduses garanteeritud õigustest;
6) andma regulaarselt töötajatele ja/või nende esindajatele asjakohast teavet meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta organisatsioonis ning võrdõiguslikkuse edendamiseks kasutusele võetud meetmetest.

(2) Tööandja peab koguma soopõhiseid tööalaseid statistilisi andmeid, mis vajadusel võimaldavad asjaomastel institutsioonidel jälgida ja hinnata võrdse kohtlemise põhimõtte järgimist töösuhetes. Andmete kogumise korra ja andmete loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.

4. peatükk SOOLISE DISKRIMINEERIMISE VAIDLUSTE LAHENDAMINE

§ 12. Soolise diskrimineerimise vaidluste lahendamine

§ 13. Kahju hüvitamine

(2) Kannatanu võib nõuda, et lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule makstaks talle rikkumisega tekitatud mittevaralise kahju hüvitisena mõistlik rahasumma.

§ 14. Kahju hüvitamise nõude aegumine

Käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud nõue aegub ühe aasta jooksul, arvates päevast, millal kannatanud isik kahju tekkimisest teada sai või pidi teada saama.

5. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE JA VÕRDSE KOHTLEMISE VOLINIK[
RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]

§ 15. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik

(1) Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik (edaspidi volinik) on käesoleva seaduse ja võrdse kohtlemise seaduse nõuete täitmist jälgiv ning muid seadusega talle pandud ülesandeid täitev sõltumatu ja erapooletu asjatundja, kes tegutseb iseseisvalt.

[Kehtetud - § 16. - § 21. RT I 2008, 56, 315 - jõust. 01.01.2009]

6. peatükk SOTSIAALMINISTEERIUMI ÜLESANDED SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE SEADUSE RAKENDAMISEL

§ 22. Sotsiaalministeeriumi ülesanded

Sotsiaalministeerium:
1) nõustab võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisega seotud küsimustes ning annab juhiseid käesoleva seaduse rakendamiseks;
2) analüüsib seaduste ja õigusaktide mõju naiste ja meeste seisundile ühiskonnas;
3) avaldab aruandeid naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta.

§ 23. Nõustamine

(1) Sotsiaalministeeriumi võrdõiguslikkuse struktuuriüksuse ametnik (edaspidi [ nõustaja) nõustab igaüht naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisega seonduvates küsimustes. Nõustamine võib toimuda suuliselt või kirjalikult.
RT I 2009, 48, 323 - jõust. 23.10.2009]

(2) Vajadusel nõustaja selgitab isikule, millise institutsiooni pädevusse võimaliku diskrimineerimisjuhtumi lahendamine kuulub. Isiku soovil osutatakse abi avalduse kirjalikul vormistamisel ja edastatakse see pädevale organile. Avaldust ei edastata kohtule ja töövaidluskomisjonile.

7. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE NÕUKOGU

§ 24. Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu

(1) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu on Sotsiaalministeeriumi juures asuv nõuandev kogu, kes:
1) kinnitab soolise võrdõiguslikkuse poliitika üldsuunad ning täidab käesolevas seaduses ja põhimääruses ettenähtud ülesandeid;
2) nõustab Vabariigi Valitsust soolise võrdõiguslikkuse edendamise strateegia küsimustes;
3) esitab Vabariigi Valitsusele oma seisukoha ministeeriumide esitatud riiklike programmide vastavuse kohta käesoleva seaduse §-le 9.

(2) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu töökord sätestatakse põhimääruses. Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus.

(3) Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu koosseisu kinnitab Vabariigi Valitsus.

8. peatükk RAKENDUSSÄTTED

§ 25. Seaduse jõustumine

Seadus jõustub 2004. aasta 1. mail.

[ ¹ Nõukogu direktiiv 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (EÜT L 6, 10.01.1979, lk 24-25);
nõukogu direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1-7);
nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37-43);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (ELT L 204, 26.07.2006, lk 23-36);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.07.2010, lk 1-6);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.07.2019, lk 79-93).
RT I, 22.12.2021, 3 - jõust. 01.04.2022]

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastu võetud 07.04.2004 RT I 2004, 27, 181 jõustumine 01.05.2004 Muudetud järgmiste aktidega (näita) (1) Seaduse eesmärk on tagada Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenev sooline võrdne kohtlemine ning edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust kui üht põhilist inimõigust ja üldist hüve kõigis ühiskonnaelu valdkondades.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vastu võetud 11.12.2008
RT I 2008, 56, 315
jõustumine 01.01.2009
Muudetud järgmiste aktidega (näita)
1. peatükk ÜLDSÄTTED

§ 1. Seaduse eesmärk ja reguleerimisala

(1) Seaduse eesmärk on tagada isikute kaitse diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel.

(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks sätestab seadus:
1) võrdse kohtlemise põhimõtted;
2) ülesanded võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel ja edendamisel;
3) diskrimineerimisvaidluste lahendamise.

§ 2. Seaduse kohaldamisala

(1) Isikute diskrimineerimine nende rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi või nahavärvuse tõttu on keelatud:
1) töö saamise, füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja kutsealale pääsemise tingimuste kehtestamisel, sealhulgas värbamis- ja valikukriteeriumide kehtestamisel, samuti edutamisel;
2) töö- või teenuste osutamise lepingu sõlmimisel või ametisse nimetamisel või valimisel, töötingimuste kehtestamisel, korralduste andmisel, töötasustamisel, töö- või teenuste osutamise lepingu lõpetamisel või ülesütlemisel, ametist vabastamisel;
3) kutseõppes, karjäärinõustamisel, ümber- või täiendusõppe võimaldamisel, praktiliste töökogemuste omandamisel;
4) töötajate või tööandjate ühingusse, sealhulgas kutseühendusse kuulumisel ning nende organisatsioonide poolt soodustuste andmisel;
5) sotsiaalhoolekande-, tervishoiu- ja sotsiaalkindlustusteenuse, sealhulgas sotsiaaltoetuste saamisel;
6) hariduses;
7) avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste, sealhulgas eluaseme kättesaadavuses.

(2) Isikute diskrimineerimine nende usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse tõttu on keelatud:
1) töö saamise, füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja kutsealale pääsemise tingimuste kehtestamisel, sealhulgas värbamis- ja valikukriteeriumide kehtestamisel, samuti edutamisel;
2) töö- või teenuste osutamise lepingu sõlmimisel või ametisse nimetamisel või valimisel, töötingimuste kehtestamisel, korralduste andmisel, töötasustamisel, töö- või teenuste osutamise lepingu lõpetamisel või ülesütlemisel, ametist vabastamisel;
3) kutseõppes, karjäärinõustamisel, ümber- või täiendusõppe võimaldamisel, praktiliste töökogemuste omandamisel;
4) töötajate või tööandjate ühingusse, sealhulgas kutseühendusse kuulumisel ning nende organisatsioonide poolt soodustuste andmisel.

(3) Käesolev seadus ei välista võrdse kohtlemise nõudeid töösuhetes käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetamata tunnuste alusel, eelkõige perekondlike kohustuste täitmise, sotsiaalse seisundi ja töötajate huvide esindamise või töötajate ühingusse kuulumise, keeleoskuse või kaitseväeteenistuse kohustuse tõttu.

(4) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seadust, arvestades käesoleva seaduse erisusi.

§ 3. Võrdse kohtlemise põhimõte ja diskrimineerimine

(1) Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et ei esine diskrimineerimist käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel.

(2) Diskrimineerimine on otsene, kui käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel koheldakse ühte isikut halvemini kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras.

(3) Otsene diskrimineerimine on ka ahistamine, mis on käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel isikule soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine.

(4) Diskrimineerimine on kaudne, kui näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui sättel, kriteeriumil või taval on objektiivne õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

(5) Korraldust diskrimineerida isikuid ükskõik millise käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel peetakse diskrimineerimiseks.

(6) Diskrimineerivaks peetakse ka sellist tegevust, kui isikut koheldakse teistest halvemini või talle kaasnevad negatiivsed tagajärjed seetõttu, et ta on esitanud kaebuse diskrimineerimise kohta või toetanud isikut, kes on esitanud sellise kaebuse.

§ 4. Töötaja ja tööandja

Käesoleva seaduse tähenduses:[
1) töötaja on töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel töötav isik, ametnik ja muu avaliku teenistuse seaduse §-s 2 nimetatud isik. Töötajana käsitatakse ka tööle või teenistusse soovijat;
RT I, 06.07.2012, 1 - jõust. 01.04.2013]
2) tööandja on füüsiline või juriidiline isik, kes võimaldab tööd töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel, samuti riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus.

§ 5. Puue

Käesoleva seaduse tähenduses on puue inimese anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millel on oluline ja pikaajaline ebasoodus mõju igapäevatoimingute sooritamisele.

2. peatükk VÕRDSE KOHTLEMISE PÕHIMÕTTED

§ 6. Positiivsed meetmed

Käesolev seadus ei piira selliste meetmete rakendamist, mille eesmärk on vähendada või vältida käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnusest tulenevat ebavõrdsust. Selliselt rakendatavad meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga.

§ 7. Kohustus anda seletusi

Diskrimineerimises kahtlustatav isik on kohustatud 15 tööpäeva jooksul kirjaliku taotluse saamisest arvates andma kirjaliku seletuse oma tegevuse kohta isikule, kes leiab, et teda on käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel diskrimineeritud.

§ 8. Jagatud tõendamiskohustus

(2) Isik, kelle vastu on avaldus esitatud, peab menetluses tõendama, et ta ei ole rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet. Kui isik keeldub tõendamisest, võrdsustatakse keeldumine diskrimineerimise omaksvõtuga.

(3) Jagatud tõendamiskohustust ei kohaldata halduskohtu- ja kriminaalmenetluses.

§ 9. Erandid diskrimineerimiskeelust

(1) Käesolev seadus ei piira selliste seadusega kooskõlas olevate meetmete rakendamist, mis on vajalikud avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks, kuritegude ennetamiseks, tervise, teiste inimeste õiguste või vabaduste kaitseks. Selliselt rakendatavad meetmed peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga.

(2) Diskrimineerimiseks ei peeta vanuse alusel seadusega sätestatud erinevat kohtlemist, kui sellel on objektiivne ja mõistlik tööhõivepoliitikat, tööturgu, kutseõpet või sotsiaalkindlustusteenuseid hõlmav õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

(3) Diskrimineerimiseks töösuhetes ei peeta:
1) eeliste andmist töötajate esindamise või töötajate ühingusse kuulumise tõttu, kui sellel on objektiivne ja mõistlik õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;
2) eeliste andmist raseduse, sünnituse ja alaealiste või töövõimetute täisealiste laste ning töövõimetute vanemate eest hoolitsemise tõttu.

§ 10. Kutsenõuded

(1) Diskrimineerimiseks ei peeta erinevat kohtlemist käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse alusel, kui see tunnus on oluline ja määrav kutsenõue, mis tuleneb kutsetegevuse laadist või sellega seotud tingimustest ning nõude eesmärk on õiguspärane ja nõue proportsionaalne.

(2) Usulistes ühendustes ja teistes usutunnistusel või veendumustel põhinevates eetosega avalikes või eraorganisatsioonides toimuva kutsetegevuse puhul ei peeta isiku erinevat kohtlemist usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimiseks, kui isiku usutunnistus või veendumus on nimetatud tegevuse laadi või sellega seotud tingimuste tõttu oluline, õiguspärane ja põhjendatud, organisatsiooni üldist kõlbelist iseloomu silmas pidav kutsenõue.

(3) Käesolev seadus ei piira usuliste ühenduste ja teiste usutunnistusel või veendumustel põhinevate eetosega avalike või eraorganisatsioonide õigust nõuda nende heaks töötavatelt isikutelt tegutsemist heas usus ning lojaalsust organisatsiooni üldisele kõlbelisele iseloomule.

§ 11. Abinõude rakendamine puuetega inimeste suhtes

(1) Diskrimineerimiseks ei peeta eeliste andmist puudega töötajale, sealhulgas puudest tuleneva erivajadustele vastava töökeskkonna loomist.

(2) Tööandja rakendab asjakohaseid, konkreetsel juhul vajalikke meetmeid, et võimaldada puudega inimesel töökohale pääseda, töös osaleda ja edutust või koolitust saada, kui sellised meetmed ei põhjusta talle ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.

(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ebaproportsionaalselt suurte kulutuste tuvastamisel arvestatakse ka tööandja rahalisi ja muid kulusid, asutuse või ettevõtte suurust ning nende riikliku rahastamise või teistest allikatest rahastamise võimalust.

Osalise tööajaga ja tähtajalise töölepinguga töötaja ning töötaja, kes täidab tööülesandeid renditööna, võrdne kohtlemine [
RT I, 10.02.2012, 1 - jõust. 20.02.2012]

(1) Töötajale, kellega tööleping on sõlmitud osalise tööajaga, ei või töösuhtes kohaldada ebasoodsamaid tingimusi kui võrreldavale täistööajaga töötajale, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud objektiivsete asjaoludega, mis tulenevad seadusest või kollektiivlepingust.

(2) Töötajale, kellega tööleping on sõlmitud tähtajaliselt, ei või töösuhtes kohaldada ebasoodsamaid tingimusi kui võrreldavale töötajale, kellega tööleping on sõlmitud tähtajatult, välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud objektiivsete asjaoludega, mis tulenevad seadusest või kollektiivlepingust.

(2[ ¹) Töötajale, kes täidab tööülesandeid renditööna, ei või kohaldada ebasoodsamaid töötervishoiu ja tööohutuse, töö- ja puhkeaja ning töötasu tingimusi kui võrreldavale kasutajaettevõtja töötajale. Töötajal, kes täidab tööülesandeid renditööna, on õigus kasutada tööülesannete täitmise perioodil kasutajaettevõtja võrreldava töötajaga samadel tingimustel kasutajaettevõtja hüvesid, eelkõige toitlustamis-, transpordi- ja lapsehoiuteenust.
RT I, 10.02.2012, 1 - jõust. 20.02.2012]

3. peatükk VÕRDSE KOHTLEMISE PÕHIMÕTTE RAKENDAMINE JA EDENDAMINE

§ 12. Tööandja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendajana ja edendajana

Tööandja peab võrdse kohtlemise põhimõtte edendamisel:
1) rakendama vajalikke meetmeid, et kaitsta töötajat diskrimineerimise eest;
2) teavitama töötajat sobival viisil käesolevas seaduses sätestatud õigustest ja kohustustest.

§ 13. Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine ja edendamine hariduse ja koolituse valdkonnas

Haridus- ja teadusasutused, koolitust korraldavad muud asutused ja isikud arvestavad õppesisu määramisel ja õppetöö korralduses vajadust edendada võrdse kohtlemise põhimõtet.

§ 14. Ministeeriumide kohustus võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel ja edendamisel

Iga ministeerium jälgib oma valitsemisala piires käesoleva seaduse nõuete täitmist ning teeb koostööd teiste isikute ja asutustega võrdse kohtlemise põhimõtte edendamisel.

4. peatükk SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE JA VÕRDSE KOHTLEMISE VOLINIK

§ 15. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik

(1) Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik (edaspidi volinik) on käesoleva seaduse ja soolise võrdõiguslikkuse seaduse nõuete täitmist jälgiv ning muid seadusega talle pandud ülesandeid täitev sõltumatu ja erapooletu asjatundja, kes tegutseb iseseisvalt.

(1[ ¹) Konkursi voliniku ametikohale viib läbi valdkonna eest vastutav minister.
RT I, 06.07.2012, 1 - jõust. 01.04.2013]

(2) Voliniku nimetab ametisse valdkonna eest vastutav minister viieks aastaks.

(3) Voliniku tegevust finantseeritakse riigieelarvest.

(4) Volinikku teenindab kantselei. Kantselei struktuuri kinnitab volinik.

(5[ ¹) Voliniku ajutisel äraolekul täidab tema ülesandeid asetäitja-nõunik. Asetäitja-nõunik täidab voliniku ülesandeid ka kuni uue voliniku ametisse nimetamiseni voliniku volituste lõppemise korral käesoleva seaduse §-s 20 märgitud alustel ja tema ametist vabastamise korral vastavalt käesoleva seaduse §-le 21.
RT I, 06.07.2012, 1 - jõust. 01.04.2013]

(6) Voliniku ja tema kantselei töökorraldus sätestatakse põhimääruses, mille kehtestab Vabariigi Valitsus.

§ 16. Voliniku pädevus

Volinik:[
1) jälgib käesoleva seaduse ja soolise võrdõiguslikkuse seaduse nõuete täitmist;
2) nõustab ja abistab isikuid diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel;
3) annab arvamusi võimaliku diskrimineerimise asetleidmise kohta isikute avalduste alusel või talle laekunud teabe põhjal omal algatusel;
4) analüüsib seaduste mõju käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuste alusel jagunevate isikute ning meeste ja naiste seisundile ühiskonnas;
5) teeb ettepanekuid Vabariigi Valitsusele ja valitsusasutustele, samuti kohaliku omavalitsuse üksustele ning nende asutustele õigusaktide muutmise ja täiendamise kohta;
6) nõustab ja teavitab Vabariigi Valitsust ja valitsusasutusi ning kohaliku omavalitsuse üksuste asutusi käesoleva seaduse ja soolise võrdõiguslikkuse seaduse rakendamist käsitlevates küsimustes;
7) avaldab aruandeid soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta;
8) teeb koostööd teiste isikute ja asutustega soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise edendamisel, sealhulgas tegutseb Euroopa Liidu liikmesriikide koostöö kontaktpunktina Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanikest töötajate ning nende pereliikmete vaba liikumise õiguse teostamise toetamiseks;
RT I, 26.04.2017, 6 - jõust. 06.05.2017]
9) võtab tarvitusele meetmeid võrdse kohtlemise ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks.

§ 17. Voliniku arvamus

(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud arvamuse eesmärk on anda hinnang, mis võimaldaks koostoimes käesoleva seaduse, soolise võrdõiguslikkuse seaduse ning Eesti Vabariigi jaoks siduvate välislepingute ja muude õigusaktidega hinnata, kas konkreetses õigussuhtes on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet.

(3) Arvamuse taotleja esitab volinikule avalduse, milles on kirjeldatud diskrimineerimisele viitavad asjaolud.

(5) Arvamus antakse kahe kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud avalduse esitamisest arvates.

§ 18. Voliniku keeldumine arvamuse andmisest

Volinik võib keelduda arvamuse andmisest, tagastada isiku esitatud kirjaliku avalduse või keelduda suulise avalduse vormistamisest, kui:
1) arvamuse andmine on võimatu diskrimineerimisele viitavate asjaolude puudumise tõttu;
2) samal alusel ja sama eseme kohta on volinik eelnevalt arvamuse andnud;
3) samal alusel ja sama eseme kohta on algatatud kohtumenetlus, jõustunud kohtuotsus, algatatud menetlus töövaidluskomisjonis, jõustunud töövaidluskomisjoni otsus, esitatud avaldus õiguskantslerile, pooleli õiguskantsleri lepitusmenetlus diskrimineerimisvaidluse lahendamiseks või õiguskantsleri poolt lepitusmenetluses kinnitatud kokkulepe.

§ 19. Avalduse uurimistulemuste avalikustamine

Volinik võib anda avalikkusele informatsiooni avaldaja nõusolekuta üksnes menetletava avalduse sisu kohta.

§ 20. Voliniku volituste lõppemine

Voliniku volitused loetakse lõppenuks ja ta vabastatakse ametist:
1) käesoleva seaduse § 15 lõikes 2 nimetatud tähtaja möödumise päevast;
2) tema ametist tagasiastumise avalduse rahuldamise päevast;
3) tahtlikult toimepandud kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise päevast;
4) ettevaatamatuse tõttu toimepandud kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumise päevast, kui selle kohtuotsusega on määratud vabaduskaotuslik karistus;
5) tema surma korral.

§ 21. Voliniku kestev võimetus täita oma ametiülesandeid

(1) Voliniku võib vabastada ametist, kui ta on haiguse tõttu või muul põhjusel olnud kuus kuud järjest kestvalt võimetu täitma oma ametiülesandeid.

(2) Volinik vabastatakse ametist käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel vabastamise vormistamise käskkirjas märgitud päevast.

§ 22. Voliniku tegevuse piirangud

(1) Volinik ei tohi ametisoleku ajal:
1) olla mõnes teises riigi-, kohaliku omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku ametis;
2) kuuluda äriühingu juhatusse, nõukogusse või järelevalveorganisse;
3) osaleda ettevõtluses, välja arvatud teha isiklikke investeeringuid ning saada neilt protsente ja dividende, samuti saada tulu talle kuuluva vara käsutamisest.

(2) Volinik võib tegeleda teadus- ja pedagoogilise tööga, kui see ei takista tema ametiülesannete täitmist.

5. peatükk DISKRIMINEERIMISVAIDLUSTE LAHENDAMINE

§ 23. Diskrimineerimisvaidluste lahendamine

Diskrimineerimisvaidlusi lahendab kohus või töövaidluskomisjon. Lepitusmenetluse korras lahendab diskrimineerimisvaidlusi õiguskantsler.

§ 24. Kahju hüvitamine

(1) Kui isiku õigusi on diskrimineerimise tõttu rikutud, võib ta õigusi rikkunud isikult nõuda seaduses sätestatud alustel ja korras diskrimineerimise lõpetamist ning talle rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist.

(2) Isik, kelle õigusi on diskrimineerimise tõttu rikutud, võib nõuda, et lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule makstaks talle rikkumisega tekitatud mittevaralise kahju hüvitisena mõistlik rahasumma.

(3) Hüvitise suurust kindlaks määrates arvestab kohus või töövaidluskomisjon muu hulgas diskrimineerimise ulatust, kestust ja laadi.

(4) Tööle ja teenistusse soovijad, kellega tööandja ei sõlminud töölepingut või teenuste osutamise lepingut või keda ei nimetatud või valitud ametisse käesoleva seaduse § 1 lõikes 1 nimetatud tunnuse tõttu, ei või nõuda töölepingu või teenuste osutamise lepingu sõlmimist või ametisse nimetamist või valimist.

§ 25. Kahju hüvitamise nõude aegumine

Käesoleva seaduse §-s 24 sätestatud nõue aegub ühe aasta jooksul arvates päevast, millal kannatanud isik kahju tekkimisest teada sai või pidi teada saama.

6. peatükk RAKENDUSSÄTTED

§ 26. Üleminekusäte

Seaduse jõustumisel on soolise võrdõiguslikkuse volinikuna töötaval isikul õigus jätkata töötamist soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinikuna kuni volituste lõppemiseni.

§ 27. - § 33. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]

§ 34. Seaduse jõustumine

Seadus jõustub 2009. aasta 1. jaanuaril.

[ ¹ Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT L 180, 19.07.2000, lk 22-26);
nõukogu direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, 02.12.2000, lk 16-22);
nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37-43);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (ELT L 204, 26.07.2006, lk 23-36);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.07.2010, lk 1-6);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/54/EL meetmete kohta, mis lihtsustavad töötajate vaba liikumise raames töötajatele antud õiguste kasutamist (ELT L 128, 30.04.2014, lk 8-14);
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.07.2019, lk 79-93).
RT I, 22.10.2021, 2 - jõust. 01.04.2022]

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastu võetud 11.12.2008 RT I 2008, 56, 315 jõustumine 01.01.2009 Muudetud järgmiste aktidega (näita) (1) Seaduse eesmärk on tagada isikute kaitse diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel. (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks sätestab seadus:1) võrdse kohtlemise põhimõtted;2) ülesanded võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamisel ja edendamisel;3) diskrimineerimisvaidluste lahendamise.

# data[].attributes.headline
Soovahetuse arstlike toimingute ühtsed nõuded – Riigi Teataja

# data[].attributes.subject
Soovahetuse arstlike toimingute ühtsed nõuded – Riigi Teataja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vastu võetud 07.05.1999 nr 32

Tervishoiukorralduse seaduse (RT I 1994, 10, 133; 1995, 57, 978; 1997, 86,1462; 1999, 18, 305; 23,351) paragrahvi 14 punkti 5 ja rahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978;1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38,569; 1999, 30, 415) paragrahvi 8 lõike 1 punkti 6 alusel ning tulenevalt asjaolust, et Eestis ei ole seadusega kehtestatud piiranguid soovahetuseks ja Sotsiaalministeeriumi poole pöörduvad transseksuaalsed inimesed soovahetamise taotlusega, milleks neil Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvide 26 ja 28 alusel on õigus, ning sellealase arstiabi andmiseks sotsiaalminister kehtestab:

1. Isiku soolise kuuluvuse otsustamiseks ja soovahetuseks vajalike arstlike toimingute sooritamiseks on vajalik:

1) isiku sellekohane avaldus Sotsiaalministeeriumile;

2) sotsiaalministri poolt moodustatud arstliku ekspertiisikomisjoni otsus soovahetuse võimalikkuse kohta.

2. Arstlik ekspertiisikomisjon lähtub oma otsuse tegemisel alljärgnevate tingimuste esinemisest soovahetuse taotlejal:

1) transseksuaalse identiteedi esinemine anamneesis vähemalt kaks aastat enne otsuse tegemist;

2) psühhiaatri otsus, mis välistab soovahetamise soovi tingituse psüühikahäirest;

3) geneetilise uuringuga kinnitatud kromosomaalse ja gonaadisoo kokkulangevus.

3. Arstliku ekspertiisikomisjoni otsus soovahetuse taotlejal transseksualismi esinemise kohta on aluseks sotsiaalministri käskkirjale, mis annab loa isiku soo vahetamise arstlikeks toiminguteks:

1) transseksualismi diagnoosimise järgselt võib alustada hormoonravi;

2) soovahetuse taotleja sotsiaalse adaptsiooni korral on soo kirurgiline muutmine lubatud ühe aasta möödudes tema kohta käskkirja väljaandmisest. Soo kirurgiline muutmine ei ole soovahetuse taotlejale kohustusliku iseloomuga toiming.

4. Soovahetuse taotlejale antakse arstliku ekspertiisikomisjoni otsus soo muutmise kohta vähemalt kahe aasta möödumisel arstlike toimingute ja ravi alustamisest.

5. Sotsiaalse desadaptsiooni korral võib soovahetuse taotleja kirjaliku avalduse ja arstliku ekspertiisikomisjoni otsuse alusel taotleda sünnisoo ennistamist.

6. Käesoleva määruse jõustumisel kaotab kehtivuse sotsiaalministri 24. aprilli 1997. a käskkiri nr 91 "Soovahetuse kohustuslike protseduuride kehtestamine".

Õiend 11.06.2007 14:20

Parandatud akti tekstist sõnad, mis olid läinud kokku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Soovahetuse arstlike toimingute ühtsed nõuded-Riigi Teataja

# data[].attributes.attachment_link.description
Vastu võetud 07.05.1999 nr 32 Tervishoiukorralduse seaduse (RT I 1994, 10, 133; 1995, 57, 978; 1997, 86,1462; 1999, 18, 305; 23,351) paragrahvi 14 punkti 5 ja rahvatervise seaduse (RT I 1995, 57, 978;1996, 3, 56; 49, 953; 1997, 37/38,569; 1999, 30, 415) paragrahvi 8 lõike 1 punkti 6 alusel ning tulenevalt asjaolust, et Eestis ei ole seadusega kehtestatud piiranguid soovahetuseks ja Sotsiaalministeeriumi poole pöörduvad transseksuaalsed inimesed soovahetamise taotlusega, milleks neil Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahvide 26 ja 28 alusel on õigus, ning sellealase arstiabi andmiseks sotsiaalminister kehtestab: 1.

# data[].attributes.headline
Kooseluseadusest uudiseid - Postimees, juuni 2016

# data[].attributes.subject
Kooseluseadusest uudiseid - Postimees, juuni 2016

# data[].attributes.attachment_link.title
Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt

# data[].attributes.attachment_link.description
Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt. Loe lähemalt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Iga klikk loeb, ka sinu andmeid!

Inimõiguste keskusel on valminud õppevideod, mille eesmärk on meelde tuletada, et tänapäeva infoühiskonnas on andmed otsustava tähtsusega, mistõttu on ka nende kaitsmine aina olulisem. Kolm õpetlikku videot selgitavadki andmekaitse valdkonna olemust ja annavad nõu, kuidas käituda privaatsuse rikkumise korral.

Vaata!

# data[].attributes.attachment_link.title
Tere tulemast – Eesti Inimõiguste Keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Meie fookuses on võrdne kohtlemine ja mitmekesisuse edendamine, varjupaigataotlejate ja pagulaste inimõigused ning andmekaitse.

# data[].attributes.headline
Kooseluseadus - Eesti Inimõiguste Keskus - Estonian Human Rights 

# data[].attributes.subject
Kooseluseadus - Eesti Inimõiguste Keskus - Estonian Human Rights 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kooseluseadus (KooS) võeti Riigikogus vastu 9. oktoobril 2014 ning see jõustus 2016. aasta 1. jaanuaril. Tänaseni ei ole Riigikogu aga vastu võtnud rakendusakte ehk sätted, millega täpsustakse kooseluseaduse rakendamine igapäevastes praktilistes olukordades. Eelnõu seadusena vastuvõtmiseks on vajalik Riigikogu koosseisu häälteenamus, sest eelnõuga muudetakse kohtumenetluse seaduseid (PS § 104 lg 2 p 14) ja kodakondsuse seadust (PS § 104 lg 2 p 1).

Kooseluseaduse rakendamise seadus 114 SE seisab hetkel õiguskomisjonis, täpsem info menetluse kohta on leitav Riigikogu kodulehelt.

2014. aasta aprillis esitasid 40 Riigikogu liiget parlamendile kooseluseaduse eelnõu, mis võimaldaks kahel täisealisel inimesel oma kooselu õiguslikult registreerida, eelnõu laienes nii samast soost kui eri soost paaridele. Kooseluseadus võeti vastu 40 poolt- ja 38 vastuhäälega.

Seadus võimaldab partneritel oma kooselu notari juures registreerida. Kooseluleping (st. kooselu registreerimine) kaitseb mõlemat partnerit ja võimaldab muuhulgas reguleerida varasuhteid ning kokku leppida pärimisküsimustes. Partneritel võib tekkida kohustus teineteist ülal pidada ja toetada. Samuti võib registreeritud elukaaslane lapsendada lapse, kelle:

1. bioloogiline vanem on teine registreeritud elukaaslane või

2. vanem oli teine registreeritud elukaaslane enne kooselulepingu sõlmimist.

Inimõiguste kaitse kontekstis oli seaduse vastuvõtmine märgilise tähtsusega, millega viidi Eesti õigusruum kooskõlla Eesti Vabariigi Põhiseadusega. Varasem olukord, mille puhul samasooliste paaride kooselu ei saanud riigilt kaitset, oli vastuolus põhiseadusega; tegemist oli perekonnapõhiõiguse ja võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega.

Samale järeldusele jõudis 2011. aastal õiguskantsler Indrek Teder, kes tõdes märgukirjas justiitsministeeriumile:

"Olen seisukohal, et samasooliste isikute vaheline püsiv kooselu kuulub perekonnapõhiõiguse kaitsealasse, mistõttu on põhiseadusega vastuolus olukord, kus selline kooselu on õiguslikult reguleerimata. Seetõttu on kooskõlas põhiõiguste tagamise põhimõttega vajalik luua selliste õigussuhete reguleerimiseks kohane õiguslik raamistik."

Eesti Inimõiguste Keskuse seisukohad kooseluseaduse kohta

Eesti Inimõiguste Keskus toetas kooseluseaduse vastuvõtmist ja on eelnõuga seoses avaldanud seisukohti mitmel korral:

Eesti Inimõiguste Keskus on koostanud kaks faktilehte, mis annavad kiired ja lühidad vastused kõige põletavamatele küsimustele, mis inimestel on tekkinud seoses teemadega, mis on koos kooseluseaduse menetlemisega Riigikogus üles kerkinud.

Mõlemaid faktilehti saab igaüks siit lehelt vabalt alla laadida ja välja printida ning jagada oma kodukandis ja oma üritustel. Või lihtsalt võtta endaga kaasa kui lähete oma vanaema, sugulasi või sõpru külastama. Samuti saate neid jagada oma kodulehel, blogis, sotsiaalmeedia kaudu.

Faktileht 1 - Kooseluseadus

.pdf formaadi allalaadimiseks klikkige siia.

.jpg formaadi allalaadimiseks klikkige siia.

tavalises tekstiformaadis vaatamiseks klikkige siia.

Kooseluseadus kaitseb kõiki peresid ja nendes kasvavaid lapsi - Kooseluseadus võimaldab registreerida kooselu kahel koos elaval täisealisel teovõimelisel inimesel. Kooseluseadus on ainus võimalus samasoolistel inimestel ja nende ühiselt kasvatatavatel lastel saada kaitset võimalike probleemide korral, kuna erinevalt erisoolistest paaridest, ei ole neil võimalik abielluda. Samasooliste vanematega peredes kasvavatele lastele annaks kooseluseadus olulise kaitse, kuna ainult sellega tekivad neil õigused ja garantiid mõlema teda kasvatava vanema suhtes.

Mõned näited kooseluseaduse puudumisel ettetulevatest probleemidest,

bioloogilise vanema surma korral ei ole last koos temaga kasvatavud vanemal seadusest tulenevat õigust ja kohustust lapse kasvatamise ja muul viisil toetamisega jätkata,

samasoolistel partneritel ei ole õigust külastada teineteist haiglas kui külastus on piiratud üksnes perekonnaliikmetele;

neil puudub õigus esitada ühine tuludeklaratsioon.

Täpseid andmeid Eestis elavate samasooliste perekondade arvu kohta ei ole. EL põhiõiguste ameti hiljutise uuringu* kohaselt elab küsitlusele vastanud Eesti LGBT** inimestest 29% samasoolise elukaaslasega. 14% aga vastas, et nende leibkonnas kasvavad alaealised lapsed. 36% vastanutest ütlesid, et nad on lapse vanemad või seaduslikud eestkostjad.

Eesti Vabariigi Põhiseadus nõuab kooseluseaduse vastu võtmist - Põhiseadus nõuab, et samast soost inimeste moodustatud perekond oleks kaitstud võrdväärselt erisoolistest partneritest moodustatud perekonnaga. Õiguskantsler leidis juba 2011. aastal, "et samasooliste isikute vaheline püsiv kooselu kuulub perekonnapõhiõiguse kaitse alasse, mistõttu on põhiseadusega vastuolus olukord, kus selline kooselu on õiguslikult reguleerimata. Seetõttu on kooskõlas põhiõiguste tagamise põhimõttega vajalik luua selliste õigussuhete reguleerimiseks kohane õiguslik raamistik."

Kooseluseadus ei mõjuta abielu institutsiooni - Abieluga seonduvaid seaduse sätteid ei kavatseta kooseluseadusega muuta. Samuti ei muuda kooseluseadus abielu mõistet. Erisoolistele paaridele lisandub üksnes üks lisavõimalus abielu kõrval, samas kui samasoolistele paaridele on see ainus võimalus oma perekonna kaitseks.

Lapsi ei mõjuta negatiivselt see, et nad kasvavad samast soost vanematega peres - Enamik teadusuuringutest on näidanud, et lastel, kes kasvavad samast soost vanematega peres, ei ole koolis rohkem probleeme, kui erisooliste vanematega peres kasvavatel lastel. Samuti ei ole erinevusi kognitiivsete või füüsiliste võimete osas, neil pole madalam enesehinnang ega rohkem psüühilisi probleeme kui erisooliste vanemate peres kasvaval lapsel. Vastupidi, laste parimates huvides on kasvada võimalikult võimalikult tugevas ja stabiilses peres.

Kahest samasoolisest partnerist koosnev pere ei erine oluliselt erisooliste perest - Uuringud on näidanud, et suhted kahe samast soost inimese vahel ei erine oluliselt kahe erinevast soost inimese suhetest (nii psühholoogilisel, emotsionaalsel kui sotsiaalsel tasandil). Küll aga mõjub inimestele muserdavalt see, kui riik nende kooselu naabrite ja sõprade omast vähemväärtuslikuks peab.

Faktileht 2 - Korduma kippuvad küsimused LGBT teemadel
.pdf formaadi allalaadimiseks klikkige siia.

Mida tähendab LGBT?
LGBT täheühend tähistab "lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi." Inimõiguste kontekstis on lesbidel, geidel, biseksuaalidel ja transsoolistel inimestel nii ühiseid kui erinevaid väljakutseid. Interseksuaalsed inimesed (need, kes on sündinud ebatüüpiliste seksuaaltunnustega) kannatavad LGBT inimestega sarnaste inimõiguste rikkumiste all.
Mis on seksuaalne orientatsioon?
Seksuaalne orientatsioon ehk seksuaalne sättumus tähendab inimese füüsilist, romantilist ja/või emotsionaalset külgetõmmet teiste inimeste suhtes. Igaühel on seksuaalne orientatsioon, mis on tema identiteedi oluline osa. Geidest mehed ja lesbidest naised tunnevad külgetõmmet samast soost inimeste suhtes kui nad ise. Heteroseksuaalsed inimesed tunnevad külgetõmmet endast erinevast soost inimeste suhtes. Biseksuaalsed inimesed võivad tunda külgetõmmet nii endaga samast kui ka erinevast soost inimeste suhtes. Seksuaalne orientatsioon ei ole seotud sooidentiteediga ja vastupidi, sooidentiteet ei ole seotud seksuaalse orientatsiooniga.
Mis on sooidentiteet?
Sooidentiteet peegeldab tugevalt tunnetatud ja kogetud arusaama oma soo kohta. Inimese sooidentiteet on tavaliselt sama, mis sugu on talle sündides määratud. Transsooliste inimeste puhul ei kattu nende tunnetatud arusaam oma soo kohta ja sündides määratud sugu. Mõnedel juhtudel on nende väljanägemine ning käitumine ning teised välispidised omadused teistsugused kui ühiskonnas levinud arusaamad eeldavad.
Mida tähendab transsooline?
Transsoolisuse üldtunnustatud definitsioon tähistab olukorda, kus bioloogiliselt mehe sootunnustega isik tunnetab end peamiselt naisena või vastupidi, bioloogiliselt naise sootunnustega isik tunnetab end peamiselt mehena. Osad transsoolised inimesed (kasutusel ka lühendid "trans" ja "transinimesed") on valmis oma keha korrigeerima kirurgia ja/või hormoonravi abil, kuid füüsiline soovahetus ei ole kohustuslik. Transsoolised inimesed võivad olla nii hetero-, homo- kui biseksuaalsed nagu teisedki.
Mis on intersooline?
Intersooline inimene on sündinud seksuaalanatoomiaga, suguorganite ja/või kromosoomimustritega, mis ei sobitu tüüpilise mehe või naine definitsiooniga. See võib ilmenda sündides või hilisemas elus. Interseksuaalne inimene võib identifitseerida ennast mehe või naisena või mitte kummagagi neist. Interseksuaalsus ei ole seotud seksuaalse orientatsiooni või sooidentiteediga: interseksuaalsetel inimestel on samasugune seksuaalse orientatsiooni ja sooidentiteedi skaala kui mitte-interseksuaalsetel inimestel.
Mis on homofoobia ja transfoobia?
Homofoobia on ebaratsionaalne hirm, vihkamine või vastumeelsus lesbide, geide või biseksuaalsete inimeste suhtes; transfoobia märgib ebaratsionaalset hirmu, vihkamist või vastumeelsust transsooliste inimeste suhtes. Kuna homofoobia on mõistena laialt kasutusel, kasutatakse seda ka üldise mõistena viitamaks hirmule, vihkamisele ja vastumeelsusele LGBT inimeste suhtes üldiselt.
Kas LGBT inimesed on olemas ainult läänemaailmas?
Ei. LGBT inimesed on olemas igal pool, neid on kõikides maailma riikides, kõikide rahvuste hulgas ja kõigis sotsiaalmajanduslikes gruppides ning kõigis kogukondades.
Kas LGBT inimesed on alati olemas olnud?
Jah. LGBT inimesed on alati olnud osa meie kogukondadest. Igast kohast ja ajaperioodist on selle kohta näiteid, alates eelajaloolistest kivimaalingutest Lõuna-Aafrikas ja Egiptuses kuni antiiksete India meditsiinitekstide ja varase Ottomani kirjanduseni. Paljud ühiskonnad on traditsiooniliselt olnud LGBT inimeste suhtes avatud, sealhulgas mitmed Aasia ühiskonnad, mis on traditsiooniliselt tunnustanud näiteks ka kolmandat sugu. Väited, et tegemist on tänapäeva trendi või moevooluga, on valed.
Kas seksuaalset orientatsiooni saab muuta?
Ei. Inimese seksuaalset orientatsiooni ei saa muuta. Lesbid, geid ja biseksuaalsed inimesed kasvavad üles igasugustes peredes. Muutuma peavad negatiivsed sotsiaalsed hoiakud, mis stigmatiseerivad LGBT inimesi ning seega levitavad nende vastu suunatud vägivalda ja diskrimineerimist. Inimese seksuaalse orientatsiooni muutmise katsed on sageli inimõiguste rikkumised ning need võivad tekitada tõsist traumat ja muid tervisekahjustusi. Nende hulka kuuluvad näiteks sunniviisiline psühhiaatriline teraapia, mille eesmärk on "ravida" (sic) inimesi nende külgetõmbest samast soost inimeste suhtes, samuti lesbide niinimetatud "korrigeeriv" vägistamine, mille eesmärk on "muuta nad heteroseksuaalseks".
Kas LGBT inimeste seas olemine või informatsioon homoseksuaalsuse kohta ohustab laste heaolu?
Ei. LGBT inimestega koos olemine või nende kohta informatsiooni saamine ei mõjuta laste seksuaalset orientatsiooni või sooidentiteeti ega nende heaolu. On oluline, et kõigil noortel on juurdepääs sobivale seksuaalharidusele, et neil oleks terved, vastastikku austavad füüsilised suhted ning nad kaitseksid ennast seksuaalsel teel levivate infektsioonide eest. Informatsiooni keelustamine aitab kaasa stigmatiseerimisele ning võib põhjustada noorte LGBT inimeste seas eraldatuse tunnet, depressiooni, sundida neid koolist enneaegselt lahkuma või suurendada enesetapu sooritamise riski.
Kas lesbid, geid, biseksuaalsed ja transsoolised inimesed on lastele ohtlikud?
Ei. Homoseksuaalsuse ja lapsepilastamise vahel ei ole mingit seost. LGBT inimesed üle maailma võivad olla head lapsevanemad, õpetajad ja eeskujud noortele. LGBT inimeste kujutamine "pedofiilidena" või lastele ohtlikena on täiesti ebaõige, solvav ning pöörab tähelepanu kõrvale vajadusest kaitsta kõiki lapsi, sealhulgas neid, kes õpivad tundma oma seksuaalset orientatsiooni või sooidentiteeti.
Kas rahvusvahelised inimõigused kehtivad LGBT inimeste suhtes?
Jah, need kehtivad kõigile inimestele. Rahvusvaheliste inimõigusnormide kohaselt on riigid kohustatud tagama, et kõik inimesed, ilma erandideta, saaksid kasutada oma inimõigusi. Inimese seksuaalne orientatsioon ja sooidentiteet on samasugune staatus kui rass, sugu, nahavärv või usk. ÜRO inimõiguseksperdid on kinnitanud, et rahvusvaheline õigus keelab diskrimineerimise seksuaalse orientatsiooni ja sooidentiteedi alusel.
Kas usulistel, kultuurilistel või traditsioonidest tulenevatel põhjustel võib LGBT inimeste inimõigusi piirata?
Ei. Inimõigused on universaalsed: igal inimesel on õigus samasugustele õigustele, olenemata sellest, kes nad on või kus nad elavad. Kuigi ajalugu, kultuur ja usk on konteksti mõttes tähtsad, on riikidel olenemata poliitilisest, majanduslikust või kultuurilisest süsteemist kohustus edendada ja kaitsta kõigi inimõigusi.

Viimati uuendatud oktoobris 2014. Kõige uuema info kooseluseaduse menetlemise kohta leiad Riigikogu seaduseelnõu lehel.

Kooseluseadus võeti Riigikogus vastu 9. oktoobril 2014. Kohalolnud Riigikogu liikmetest 40 hääletas poolt, 38 vastu ning 10 ei osalenud hääletusel.

***

Kooseluseaduse teine lugemine Riigikogus toimus 8. oktoobril. IRL fraktsioon tegi ettepaneku lugemine katkestada, selle poolt oli 33 ja vastu 41 Riigikogu liiget. Seega läks eelnõu kolmandale lugemisele.

***

Õiguskomisjon otsustas 18. septembri 2014 istungil võtta kooseluseadus teiseks lugemiseks täiskogu päevakorda 7. oktoobril 2014 ja kui teine lugemine lõpetakse, viia läbi eelnõu lõpphääletus 9. oktoobril 2014.

***

Õiguskomisjon arutas 16. septembril 2014 kooseluseaduse eelnõu ja otsustas arutelu komisjonis jätkata.

***

Õiguskomisjon arutas 11. septembril 2014 kooseluseaduse eelnõu ja otsustas arutelu komisjonis jätkata.

***

Neljapäeval, 19. juunil 2014 kell 5:35 hääletas Riigikogu kooseluseaduse eelnõu tagasilükkamise küsimuses. Kohal viibinud 99 saadikust hääletas tagasilükkamise poolt 32 ja vastu 45. Hääletamata jättis 22 saadikut.

(Allikas: Facebook)

Tabelis on ära toodud fraktsioonide järgi kooseluseaduse eelnõu algatajad, pooldajad ja vastalised ning ka hääletamata jätnud saadikud. Saadikutele saad arvamuse avaldamiseks kirjutada nimi.perekonnanimi@riigikogu.ee.

67

Yana Toom

puudub

Keskerakonna fraktsioon

95

Ene Ergma

puudub

IRL fraktsioon

Riigikogu õiguskomisjonile on kooseluseaduse eelnõu küsimuses seisukohta väljendanud mitmed ühendused ja eraisikud. Allpool on toodud nimekiri organisatsioonidest ja kokkuvõte nende arvamustest. Kõik arvamused on täies mahus saadaval Riigikogu lehel.

KOOSELUSEADUST TOETAVAD ARGUMENDID

Riigikogu õiguskomisjonile on kooseluseaduse vastuvõtmiseks avaldanud toetust: Facebook'i lehe "Aitäh, aga minu traditsiooniline perekond ei vaja kaitset" administraatorid ja vedajad, MTÜ Gendy, MTÜ Lastekaitse Liit, Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus, Ethical Links MTÜ, Eesti Naistearstide Selts, Eesti Akadeemilise Seksoloogia Selts, interdistsiplinaarsete soouuringute, kultuuri- ja ühiskonnateaduste õppejõud ja teadurid, Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts, võrdõiguslik kogukond " Virginia Woolf ei karda sind", MTÜ Eesti HIV-positiivsete Võrgustik, Avatud Eesti Fond, MTÜ Oma Tuba, MTÜ Geikristlaste Kogu, Eesti Seksuaaltervise Liit, MTÜ Naiste Tugi- ja Teabekeskus, MTÜ Seksuaalvähemuste Kaitse Ühingu, Eesti LGBT Ühing ja Eesti Inimõiguste Keskus jt.
Sooneutraalne partnerlusseadus vähendab diskrimineerimist, tugevdab demokraatiat ning viib pikemaajalise protsessina ühiskondliku sallivuse kasvuni,
"Nendes riikides, kus sooneutraalne partnerlusseadus või abielu on legaliseeritud, on tulemuseks mitte ainult paljude kooselus paaride ja perede turvatunde tagamine, vaid pikemaajalise protsessina ka ühiskondliku sallivuse kasv." - Soouuringute, kultuuri- ja ühiskonnateaduste õppejõudude arvamus, 8. mai 2015

"Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts toetab nimetatud seaduse eelnõu, kuna teaduspõhistele uuringutele tuginedes leiame, et diskrimineerimine on tervist kahjustav tegur." - Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi arvamus, 8. mai 2014
Eesti kuulub Euroopa kultuuriruumi, mis väärtustab ja kaitseb inimõigusi ja kus põhiõigused peavad olema tagatud kõigile,

"Teadusringkondades valitseb konsensus, et samast soost paaride kooselust moodustub samasugune perekond nagu erisooliste paaride kooselust ning samasooliste paaride kooselu õiguslik reguleerimine on vajalik ning nendes peredes kasvavate laste parimates huvides." - Eesti Inimõiguste Keskuse arvamus, 2. mai 2014
Kooseluseadus on oluline ka inimestele, keda see otseselt ei puuduta, kuid kes soovivad näha Eestit arenenud riigina, kus demokraatia põhineb solidaarsusel,
"Ühiskonnas toimuvad arenguhüpped tihti just tänu visionääridest juhtidele. Sellised algatused nõuavad julgust. Tunnustame teid selle sammu eest meie riigi inimlikumaks ja õiglasemaks muutmisel." - Võrdõigusliku kogukonna " Virginia Woolf ei karda sind" arvamus, 8. mai 2014
Uuringud näitavad, et Eesti kodanike hulgas on toetus vähemuste õiguste kaitseks olemas;
"Eesti vajab kooseluseadust. Eesti on kooseluseaduseks valmis. Juba 2012 aastal läbi viidud uuringu kohaselt on Eestis sellise seaduse pooldajaid vastastest rohkem ja näiteks kodanikuliikumise "Aitäh, aga minu traditsiooniline perekond ei vaja kaitset" Facebooki lehele https://www.facebook.com/traditsioon on möne päevaga toetust avaldanud 10 000 inimest." - "Aitäh, aga minu traditsiooniline perekond ei vaja kaitset" administraatorite ja eestvedajate arvamus, 1. juuli 2014
Perekonna mõiste on ajas muutuv nagu seadused ning Eestis elab koos väga erinevaid perekondi, faktiline tuleb viia kooskõlla juriidilisega;
"Kooseluseaduse olulisust ning ühiskonna vajadust selleks peegeldab fakt, et Eestis elab perekonnana koos väga palju inimesi, kes on erinevatel põhjustel loobunud traditsioonilisest abielust, või neil puudub selle sõlmimiseks võimalus." - Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse arvamus, 15. mai 2014
Kooseluseadus tagab võrdsed võimalused kõigile faktiliselt kooselus elavatele inimestele nende soost olenemata, mille läbi suureneb ka ühiselt kasvatavate laste kaitse;
" Seadus kindlustab Eestis inimõiguste põhimõtteid, tagab erinevates peredes kasvavatele lastele parema kaitse, vähendab diskrimineerimist ning tugevdab demokraatiat." - Eesti Akadeemilise Seksoloogia Seltsi arvamus, 8. mai 2014

"Peresisest lapsendamist võimaldav kooseluseadus annaks eelkõige lastele oluliselt parema kaitse, kuid suureneks ka kogu perekonna turvatunne ja usaldus oma riigi vastu." - Eesti LGBT Ühingu arvamus, 2. mai 2014
Uuringud kinnitavad, et lapsed, kes kasvavad üles samasooliste paaride peredes, ei erine kuidagi erisooliste paaride peredes kasvavatest lastest,
"Lapse huvides on, et ta saab kasvada võimalikult tugevas ja stabiilses peres. See eeldab, et last kasvatavad vanemad saavad olenemata soost abielluda või oma kooselu registreerida. Seda kinnitab ka näiteks Ameerika Pediaatrite Akadeemia tehniline raport." - Eesti Inimõiguste Keskuse arvamus, 2. mai 2014
Enamik lapsi sünnib Eestis vabas kooselus elavatel paaridel ja eelnõu tagab nende parema kaitse,
"Lapse heaolu tagab muuhulgas kaaslaste teadlik neutraalne suhtumine samasoopaaridesse." - MTÜ Lastekaitse Liidu arvamus, 2. juuni 2014
Samasooliste kooselu reguleeriv seadus ei piira ega mõjuta traditsioonilist abielu pooldavate inimeste õigusi ega ole vastuolus kristlike väärtustega,
"Religioosset argumenti samasoolise kooselu vastu, mida mitmed Eesti kirikud esitavad, ei võta tõsiselt paljud maailmakirikud. Tänapäeva usuteadlased peavad LGBT-inimõiguste eiramiste põhjendamist Piibliga sama iganenuks kui orjuse õigustamist Piibli kaudu." - MTÜ Geikristlaste Kogu/MTÜ Ühiskonna Integreerimise Keskuse arvamus, 5. mai 2014

"Traditsiooniline pere ei pruugi veel automaatselt tähendada seda, et kõik selle liikmed üksteist austavad ja hästi kohtlevad." - MTÜ Naiste Tugi- ja Teabekeskuse arvamus, 5. mai 2014
Eesti põhiseadusest koosmõjus Euroopa Inimõiguste Konventsiooniga tuleneb selge õiguslik kohustus luua samasooliste paaride kooselu õiguslik regulatsioon,
"Samasooliste paaride kooselu on tänini õiguskaitseta. Niisamuti on õigusliku kaitseta sellistes peredes kasvavad lapsed. See seadus kaitseb inimväärikust ja annab turvatunde kõigile neile, kelle elu see puudutab." - Avatud Eesti Fondi arvamus, 5. mai 2014
Seadus lihtsustab inimeste elu, kes on oma kooselu või abielu registreerinud välisriigis, ning kõrvaldada õigusselgusetust,
"Täna satuvad need paarid olukorda, kus oma kodumaal on nad abikaasad või registreeritud elukaaslased, kuid Eestis nad seda ei ole. See võib nad seada keerulisse olukorda, kui on näiteks vaja teha meditsiinilisi otsuseid või külastada oma elukaaslast haigla intensiivravipalatis." - Eesti LGBT Ühingu arvamus, 2. mai 2014

"Samasooliste kooselu õigusliku regulatsiooni puudumine Eestis on tekitanud õigusselgusetust ka näiteks välismaalaste elamislubade andmise osas,10 mida samuti aitaks lahendada kooseluseaduse vastuvõtmine." - Eesti Inimõiguste Keskuse arvamus, 2. mai 2014
Samasooliste isikute vaheline püsiv kooselu kuulub perekonnaõiguse kaitsealasse, mistõttu on põhiseadusega vastuolus olukord, kus selline kooselu on õiguslikult reguleerimata,
"Pöhiseaduses märgitud perekonna koosseis oli omal ajal ennekõike mehe ja naise vahelist kooselu mõeldud institutsioon, kuid see ei muuda asjaolu, et tänaseks on õigus muutunud ja sisustatud vastavalt ajas toimunud muutustele." - MTÜ Seksuaalvähemuste Kaitse Ühingu arvamus, 2. mai 2014

ARGUMENDID KOOSELUSEADUSE VASTU

Riigikogu õiguskomisjonile on kooseluseaduse vastu avaldanud arvamust SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks, Eesti Kirikute Nõukogu, Eesti Kristliku Nelipühi Kirik, Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit, Eesti Metodisti Kirik ja Kirikuvalitsus jt. Nende arvamused on saadaval Riigikogu kodulehel. Levinuimaid vastuargumente on käsitletud ka küsimuste-vastuste lehel.

Paljud Eesti inimesed toetavad kooseluseaduse vastuvõtmist. Sellelt lehelt leiad valiku tsitaate meedias ilmunud intervjuudest ja artiklitest, milles toetajad selgitavad, miks nad kooseluseadust toetavad. Viimati uuendatud septembris 2014.
***

"[M]ul hea meel, et samasooliste kooselupaaride õigusi kindlustav seaduseelnõu on lõpuks teie laudadel. Selle debati toonist ja viisist peegeldab vastu Eesti poliitilise kultuuri hetkeseis. Just seda küsimust arutades seisame otsekui ristteel, kust edasi minnes otsustame, milliste riikide ja rahvaste moodi me soovime ja suudame olla. Millisesse väärtusmaailma me kuulume. Kuhu tahame kuuluda."

Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves ( kõne Riigikogu sügisistungjärgu avamisel, 8. september 2014)

***

"Eesti ei vaja kooseluseadust selleks, et nina püsti ajada ning öelda - vaadake, ka meie pole enam sovjetid. Eesti vajab seda seadust selleks, et igal siin elaval inimesel oleks võimalik oma kooselu mõistlikul moel korraldada. Mitte elada teadmises, et oma vähemusse kuuluvuse tõttu on ta tõrjutud või kuidagi halvem."

Riigikogu esimees Eiki Nestor ( kõne Riigikogu sügisistungjärgu avaistungil, 8. september 2014)

***

"Ma arvan, et meil Eestis ühiskondlikult ei ole midagi kaotada, kui me anname inimestele võimaluse oma kooselu niimoodi kinnistada ning anname neile kindluse, et teised neid perekonnana tunnustavad."

Tartu Ülikooli praktilise filosoofia dotsent Kadri Simm ( Riigikogu õiguskomisjoni korraldatud kooseluseaduse teemalisel arvamusseminaril, 29. august 2014)

***

"Kui on tegemist kahe täiskasvanud inimese teadliku otsusega luua liit, mis pakub neile ja nende lastele emotsionaalset ja majanduslikku turvatunnet, peaks kooselu tunnustamine olema loomulik osa demokraatlikust õiguskorrast ning vahelduseks võiks eestlane ka näidata, et suudab olla hooliv ja toetav ning ehk isegi rõõmustada selle üle, et mingil osal kaasmaalastest läheb tänu seadusemuudatusele elu kergemaks."

Tartu Ülikooli teadlased Eveliis Kurs ja Mare Ainsaar (artiklis " Kellel on Eestis õigus elada perena? ", Eesti Ekspress, 27. august 2014)

***

"Aga ühel päeval on praegused homovastased või nende lapsed või lapselapsed tänulikud, et just 2014. aastal jätkus enamikul riigikokku valitud meestel ja naistel julgust, et öelda siiski kindlalt: me oleme kõik võrdsed ja meile kõigile peavad olema tagatud võrdsed õigused ja riik peab kaitsma iga perekonda."

Raimond Kaljulaid ( lugeja kiri EPLis, 27. august 2014)

***

"Ma ei näe, kuidas see eelnõu kahjustaks Eesti pereinimeste huvisid. Pigem vastupidi. Ta annab päris paljudele lisavõimalusi ja kui ta on mõnede meie kaasmaalaste jaoks vajalik ja teiste huvisid ei kahjusta, siis lausalise vihkamiskampaaniaga eelnõu materdamine minu meelest õige ei ole."

Peaminister Taavi Rõivas ( Intervjuu EPLile, 25. august 2014)

***

"See seadus ei muuda perekonna määratlust, selle seostamine samasooliste seksuaalsuhete lubatavuse, abiellumise või lapsendamise õiguste võimaliku laiendamisega on meelevaldne. See ei vähenda ühegi inimeste rühma õigusi ega saa kuidagi mõjutada abielluda kavatsevaid inimesi."

Rahvastikuteadlane Ene-Margit Tiit ( EPL, 18. august 2014)

***

"Kuna ka minu poolt omaksvõetud arusaama kohaselt piibel homoseksuaalsust hukka ei mõista (loomulikult on võimalikud ka teistsugused piiblitõlgendused), siis peaks kristlane rakendama geidele kristlikke käitumisjuhendeid: käitu nii, nagu sa tahad, et teised sinuga käituksid, ning armasta oma ligimest nagu iseennast. Heteroseksuaalina tahan ma väga, et minu perekondlik suhe oleks ka riigi tasandil reguleeritud ning tunnustatud, miks peaks see keelatud olema teistsuguse seksuaalse orientatsiooniga inimestele."

Religiooniõpetaja Toomas Jürgenstein (SIRP, 15. august 2014)

***

"Rahva heakskiidu pälvinud põhiseadus ei fikseeri kusagil, et õigus perekonnaelule on ainult mehe ja naise õigus. Seega on see igaühe õigus."

Riigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste ( EPL, 13. august 2014)

***

"Praegu, mil paljud meie homoseksuaalidest kaaskodanikud ei julge end näidata, võivad geivastased survegrupid kokku luuletada ükskõik mida LGBT kogukonna kohta ja kahjuks neid usutakse. Tundmatu vaenlane on ikka parim vaenlane ning pole midagi imestada tõsiasjas, et inimesed, kellel on geituttavaid, toetavad geikooselusid ja -abielusid palju rohkem."

Priit Tohver Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsist ("Kuidas jõuda vihkamisest mõistmiseni", Eesti Ekspress, 31. juuli 2014)

***

"Pean tunnistama, et küsitluse tulemused üllatasid mind. Oletasin, et suhtumine homoseksuaalidesse on pigem negatiivne ning nooremate ja vanemate arvamused ei ühti. Vastustest võisin aga välja lugeda, et enamik suhtub homoseksuaalidesse hästi või neutraalselt."

Saaremaa ühisgümnaasiumi vilistlane Liis Lepik (Saarte Hääl, 24. juuli 2014)

***

"Kui ma mõtlen välisele survele ja kohtlemisele, mida me oleme kiriku ja ühiskonnana seksuaalsete vähemuste suhtes toime pannud ja mis jätkub ka praegu, siis ma leian, et on aeg vabanduseks. Ilma selgituste või puiklemisteta,"

Soome evangeelse luterliku kiriku peapiiskop Kari Mäkinen ( Delfi, 14. juuli 2014)

***

"Soovin, et Soomes legaliseeritaks samasooliste abielud. Vähemalt on see mu eesmärk."

Soome peaminister Alexander Stubb ("See on fantastiline, et meil on Soomes 60 000 eestlast", Eesti Päevaleht, 1. juuli 2014)

***

"Kui ma oleksin praegu riigikogus, oleksin kindlasti selle eelnõu algatajate ringis, sest ma pean selle ideed ja sõnumit sedavõrd oluliseks."

Evelyn Sepp ("Sepa hinnangul on kooseluseadus märgiline õigusakt", BNS, 28. juuni 2014)

***

"Jah, homod on ühiskonnas vähemus, kuid eks ole seadusemuudatusi igati õigustatult alustatud ka ühe inimese või pere elus ilmnenud probleemi lahendamiseks."

Urmo Kübar ("Tark hobune ja parlament", ERR, 27. juuni 2014)

***

"Perekond on tänapäeval ka näiteks üksikvanem koos oma lapsega, perekond võib olla mingisugune uus kooslus, kus elavad koos erinevatest eelmistest abieludest pärit lapsed."

Barbi Pilvre ("Kas homoabielu ohustab Eestit?", Eesti Ekspress, 24. juuni 2014)

***

"Riigi kohus on pakkuda kõigile oma kodanikele kaitset sõltumata nende soost, usust, nahavärvist või sellest, kelle kaisus keegi pärast päevatööd uinub."

Peaministri büroo juhataja Liina Kersna ("Inimesel on vabadus vihata, riigil mitte", Postimees, 19. juuni 2014)

***

"Kooseluseaduse heakskiitmise või läbikukutamise kaudu teeb riigikogu valiku, kas tahame väljuda mõtteviisist, mis toidab paljusid tänase Eesti elu probleeme, või jääme selle truuks orjaks."

Eesti alalise esinduse Euroopa Nõukogu juures nõunik Kärt Juhasoo-Lawrence ("Kooseluseaduse valikud", Postimees, 17. juuni 2014)

***

"Püüdsin leida uuringuid, mis kinnitaks usaldusväärselt, et tolerantsetes ühiskondades suureneb homoseksuaalsete inimeste arv. Seda pole siiani mitte kusagil juhtunud. Homoseksuaalsus ei võta mitte kunagi kogu populatsiooni üle, see ei saa uueks statistiliseks normiks."

ajakirjanik Marti Aavik ("Homotont", Postimees, 14. juuni 2014)

***

"Sooneutraalne kooseluseadus kinnitab Eesti kuuluvust läänekristlikku kultuuriruumi."

Politoloog Alar Kilp ("Kummale poole joont kooseluseadus meid asetab?", Maaleht, 8. juuni 2014)

***

"Eks see meie ühiskond on seeline õrnake. Me veel ise ei taha küll tunnistada, aga väga paljude inimeste mõistust segab veel (elu) seal totalitaarses ühiskonnas, kus need, kes meist erinevad olid, olid meie vaenlased. Nüüd võiks kuidagi sallivam olla või kuidagi maha rahuneda ja aru saada, et need inimesed elavad oma elu, nad ei sega meid teistsuguseid ja laskem neil neil siis oma elu ka õnnelikult elada. Me ei pea ju neid segama."

Riigikogu esimees Eiki Nestor ("Seksuaalvähemuste teemal võiks olla rohkem mõistmist ja vähem pahatahtlikkust", Postimees, 7. juuni 2014)

***

"Oleme tavaline perekond, üks 37-, teine 39-aastane. Oleme särasilmse pea nelja-aastase poisipõnni vanemad, abielus kuuendat aastat. Raske on leida endas kübekestki kibestumist, haavumist või solvumist (või midagi muud negatiivset, mida nn perekonnakaitsjad on meile omistanud), mida n-ö homoabielude seadus peaks meis tekitama."

Ajakirjanikud Manona ja Krister Paris ("Hirmsad homod meie õnneliku perekonna kõrval", Eesti Päevaleht, 31. mai 2014)

***

"Viimase 25 aasta vältel on analüüs analüüsi järel kinnitanud, et samasooliste vanematega kasvanud lapsed on täpselt sama hästi kohastunud kui eri soost vanemate kasvandikud."

Priit Tohver ("Last kasvatab vanem, mitte sugu", Postimees, 31. mai 2014)

***

"Võib-olla ongi just kooseluseadus see äratuskell, mida traditsiooniline peremudel vajab, et uuesti kõik oma väärtused legendide muinasmaalt tegelikku igapäevaellu tagasi kutsuda. Konkurents motiveerib, monopol stagneerib."

Mart Sander ("Võitlus seierite pärast ehk traditsioonilise peremudeli tõehetk" , Eesti Ekspress, 28. mai 2014)

***

"Lähtudes eeldusest, et seadused on inimeste jaoks ja meie ühise elu paremaks reguleerimiseks, siis koos elamise seadusandlus, mis puudutab hetkel vaid heteroseksuaalseid paare, on liiga piiratud."

Näitleja Liina Raud ("Kes otsustab, mis on armastus?!", Delfi, 22. mai 2014)

***

"Viimasel ajal on Eesti ühiskonnas teravalt arutletud kavandatava kooseluseaduse teemade üle. Kuulun nende hulka, kelle arvates on mõistlik see seadus riigikogus vastu võtta, kristlasena ei näe ma selles seaduses vastuolu pühakirjaga ega südametunnistusega."

Toomas Jürgenstein, ("Suhtumine homodesse sarnaneb paljuski kunagise orjusesse suhtumisega", Eesti Päevaleht, 12. mai 2014 või Tartu sotsiaaldemokraatide blogi, 22. mai 2014)

***

"On väga põhimõtteline erinevus, kas me ainult püüame teha riiklikul tasemel nägu, nagu oleksime osa mitmekesisust heakskiitvast maailmast, või kas me võtame erinevaid inimesi ka tegelikult ühiskonnas enestega võrdsetena - olgu nad naised, ratastoolis liiklejad, taimetoitlased, geid, usuinimesed, ülekaalulised või kõik eelnev ühes isikus - tegelikkuses mingit normaalsust ei eksisteeri!"

Müürilehe peatoimetaja Helen Tammemäe ("Varro Vooglaid - "a man troubled by homosexuality"", Müürileht, 9. mai 2014)

***

"Demokraatia ei seisne mitte enamuse tahte pealesurumises vähemusele, vaid vähemuste õiguste tagamises. Vähemused peavad olema demokraatias kaitstud, mitte diskrimineeritud."

Jurist Reimo Mets ("Perekonna sildi all kiusatakse vähemusi", Õhtuleht, 2. mai 2014)

***

"Mina toetan seda kooseluseadust. Meil on 170 000 inimest, keda praegu seadus ei kaitse."

Euroopa Parlamendi liige ja endine peaminister Andrus Ansip ("Kooseluseadus on kõigile kasulik", Delfi, 26. aprill 2014)

***

"Abielu on täiesti enesestmõistetavalt kahe inimese omavaheline asi. Selleks et tagada endile ja oma järeltulijatele teatud juriidilised õigused, on tarvis anda ametlikele paberitele ka paar allkirja, aga see on kõik. Kolmandatel isikutel pole siin midagi õpetada ega näägutada, kõige vähem kirikul, keda pole mitte keegi volitanud kellegi abielukõlblikkuse teemal asjatundjat ja kohtumõistjat mängima."

Kirjanik Andrus Kivirähk ("Abielu ja kirik", Eesti Päevaleht, 26. aprill 2014)

***

"Mulle meeldivad naised ja mulle meeldivad ka mehed. Ma ei ole seda kunagi perekonna ja sõprade eest varjanud. Ma olen inimene ja mul on õigus olla õnnelik. Päikest kõigile!"

Laulja Vaido Neigaus ("Mulle meeldivad naised ja mehed!", Publik.ee, 26. aprill 2014)

***

"Sallivuse suurendamiseks ei ole kunagi liiga vara. Täna seostab terve maailm homofoobiat Vladimir Putini autokraatia ja agressiivsusega. Eesti peab ennast mentaalselt sellest pärandist vabastama."

Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees Eerik-Niiles Kross ("Homofoobia esindab Putini mõtteviisi", Postimees, 23. aprill 2014)

***

"Mis tähendab liiga vara [lasta samasoolistel oma kooselu seadustada]? Miks meil peaks olema midagi sellise seaduse vastu, kui see ei tee meile midagi kurja? Mulle on see täiesti arusaamatu."

David Vseviov, ("Kõige ohtlikum on hirm, sest see halvab kaine mõistuse", Eesti Päevaleht, 22. aprill 2014)

***

„Seadustades samasooliste paaride võrdsed õigused perekonnaelule ning selle kaitsele, saadab riik üliolulise sõnumi - te olete võrdsed kodanikud võrdsete õigustega, teie pered ja lapsed on Eestile sama väärtuslikud kui ükskõik millised teised pered,"

Võrdõigusvolinik Mari-Liis Sepper ("Vähemusgrupi õiguste pisendamine, laimamine ning nende vastu üles ässitamine on seadusega keelatud", Eesti Päevaleht, 17. aprill 2014)

***

"Ma ei näe ühtegi põhjust, miks peaksime olema selle vastu, kui samasoolised tahavad oma kooselu registreerida"

Laulja Karl-Erik Taukar ("Geisuhte vastu võitlemine on väiklane", Elu24.ee, 10. aprill 2014)

***

"Jeesus ei olnud see, kes kaitses traditsioone või toonaseid väärtushinnanguid, vaid ta kaitses inimest ja tuli päästma inimest."

EELK Risti koguduse õpetaja Annika Laats ("Kristlus peaks käe ulatama, mitte nurka suruma", ERR, 26. märts 2014)

***

"Niisiis on põhimõtteliselt vale küsida, kas Eesti põhiseadus annab kõikidele erineva seksuaalse orientatsiooniga isikutele samad õigused, sest inimestel on need õigused juba olemas. Õige oleks hoopis küsida, kas põhiseadus neid õigusi tunnustab või mitte."

Liiri Oja ("Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimõiguste süsteemis", Postimees, 26. detsember 2013)

***

"Elu jooksul kujuneb meil peas homoseksuaalsusest reeglina stereotüüp, ehk arvamus, et homoseksuaalne on mingit kindlat tüüpi inimene. Homoseksuaalne saab olla tegelikult igasugune inimene: ta võib olla professor, kunstnik, sportlane, lihttööline, sõjaväelane, ükspuha missugusest eluvaldkonnast ja millise välimusega."

Olev Poolamets ("Homoseksuaalsus pole põhjus vihkamiseks või vägivallaks", Bioneer, 9. september 2013)

***

"Eestile on kasulik liikuda hoolivama ühiskonna suunas, kus väärtustatakse kõiki inimesi ja hoitakse kõiki peresid, siis on meie riigis inimestel hea ja turvaline elada."

Helen Talalaev, LGBT Eesti president ("Kõik pered väärivad kaitset", Postimees, 16. mai 2013)

***

"Ma teen kõik selleks, et asjad läheksid paremaks."

Kristiina Ojuland, Euroopa Parlamendi saadik Eestist rahvusvahelisel homofoobiavastasel päeval ( Vimeo, 17. mai 2012, 01:08)

***

"Niisiis ei ohusta Eesti loovust ja innovatiivsust mitte homoseksuaalid, vaid homofoobia; mitte haritud ja andekad naised ega Neeme Järvi, nagu meedia mõnikord mõista annab, vaid sallimatus, egoism ja ligimesearmastuse nõrkus. 1936. aastal kirjutas mainekas inglise juudi ajaleht The Jewish Chronicles Eestist kui tolerantsuse saarest. Seda mainet võiks kanda Eesti praegugi."

Imbi Paju, ("Homofoobia ja vihaga loova Eesti vastu", Postimees, 1. oktoober 2010)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kooseluseadus ja selle rakendamine - Eesti Inimõiguste Keskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Kooseluseadus (KooS) võeti Riigikogus vastu 9. oktoobril 2014 ning see jõustus 2016. aasta 1. jaanuaril. Tänaseni ei ole Riigikogu aga vastu võtnud rakendusakte ehk sätted, millega täpsustakse kooseluseaduse rakendamine igapäevastes praktilistes olukordades. Eelnõu seadusena vastuvõtmiseks on vajalik Riigikogu koosseisu häälteenamus, sest eelnõuga muudetakse kohtumenetluse seaduseid (PS § 104 lg 2 p 14) ja kodakondsuse seadust (PS § 104 lg 2 p 1).