# data[].attributes.body
Delirium tremens - Patienthåndbogen på sundhed.dk

# data[].attributes.body
Hans

bor i egen lejlighed i Odense M

Navn: Hans Hansen

Alder: 80 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Hans gik i skole 3 dage om ugen, altså hver anden dag og arbejdede resten af tiden på en gård. 16 år gammel kom han i lære i Frederikshavn i en manufakturhandel. Han havde allerede dengang et talent for dekoration, så han kom på dekoratørskole i København. Efter endt uddannelse fik Hans job som dekoratør hos Kristiansens Tøj og Sko i Odense, og han flyttede derfor ind i en lejlighed i byen. Efter et par år blev Hans forfremmet til daglig leder. Senere søgte Hans andre græsgange som konsulent for trælasthandel og leder i et byggemarked.

Nuværende bolig: Hans bor alene i en 2-værelses lejlighed i Odense M

Netværk: Hans ægtefælle, Jytte, døde for et par år siden, og siden har Hans været alene. Dog ser han en jævnaldrende kvinde en gang imellem, fordi det er dejligt at have en at dele nogle oplevelser med.
Jytte og Hans fik sammen 2 børn. Hans har 5 dejlige børnebørn, hvor de ældste er voksne og hjælper ham med bl.a. e-boks og elektronisk post generelt.

Umiddelbart efter at Hans, som ung, kom til Odense blev han gode venner med Børge, som arbejdede i samme branche. Børge og Hans tilbragte en del af sin fritid sammen med.

Værdier/livsførelse: Hans er født og opvokset i Jerup i Vendsyssel nord for Frederikshavn (Region Nordjylland). Han har 5 søskende, 3 brødre og 2 søstre. Det var et fattigt hjem, hvor faderen var landsbysmed og skoede heste, og moderen var hjemmegående husmor. På trods af fattigdom, så havde Hans en tryg barndom. Alle søskende befinder sig stadig i det nordjyske, så Hans er den eneste fra familien på Fyn.

Hans har altid godt kunnet lide at møde mennesker og bruge sig selv kreativt som dekoratør. Hans kan også godt lide at være præsentabel. På samme måde har det altid været en vigtig værdi for både Hans og Jytte, at hjemmet fremstod rent og pænt. Hans har også altid godt kunnet lide god mad, så han har altid været lidt godt i stand.

Hans synes han har haft et godt liv.

Interesser før og nu: Børge og Hans brugte fritiden på at gå i Fyns Tivoli, kører scooter, og tage til fester sammen. De ses stadig, men nøjes med at spille kort og snakke om gamle dage.
Herudover maler Hans malerier. Han kan lide roen og at udtrykke sig på den måde. Han har haft en stor interesse i naturen og især fugleliv.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Hans har KOL. Han er stoppet med at ryge efter vejledning fra egen læge. Derudover har Hans nedsat hørelse. Hans har stadig bil, men bruger den sjældent da han er utryg ved at køre.

# data[].attributes.body
https://www.studietube.dk/video/7130142/d8c9db2f0339fd59d591b4a5321fb80e

# data[].attributes.body
Hvad er hjertekarsygdomme?

Hjertekarsygdomme er mange ting: Forhøjet blodtryk, blodprop i hjertet, hjertekrampe, hjertesvigt, hjerteklapsygdom, hjerterytmeforstyrrelse som ekstra hjerteslag eller hjertemuskelsygdom kaldet kardiomyopati.

Der findes også medfødte hjertesygdomme, men de allerfleste hjertesygdomme kommer med alderen og rammer som regel først midaldrende eller ældre personer.

# data[].attributes.body
Kronisk

En vedvarende sygdom som borgeren lever med altid.

Obstruktiv

Indsnævrende luftveje. Nedsat lungefunktion, op til 75 %. Man regner med, på verdensplan det vil være den 3 mest hyppige sygdom. Det opstår som regel ved tobaksrøg, med arbejde med ammoniak, svejserøg, passiv rygning osv.

De typiske tegn på KOL er pibende vejrtrækning, åndenød og hoste i mere end 2 mdr. I træk.

KOL findes i forskellige grader:

Mild

Moderat

Svær

Meget svær

Lungesygdom.

Sygdomme som indeholder sygdomme og symptomer i lunger, luftveje og lungevæv.

# data[].attributes.body
Hans har pådraget sig Hjertekarsygdom, blodprop i hjertet, og har fået en ballonudvidelse. Han fik konstateret KOL for 5 år siden.
Efter blodproppen har Hans fået brug for
rehabilitering. Hans venstre arm og ben er lam og skal genoptrænes.
Hans er visiteret til ophold på rehabiliteringscenter. Der er lavet en rehabiliteringsplan m. fysioterapeut.
Endvidere har Hans en mild grad af KOL, men er stoppet med at ryge 5 år siden. Sygdommen er stabil, uden tegn på forværring pt.

# data[].attributes.body
Urinvejene består af nyrerne, urinlederne, urinblæren og urinrøret. Urinvejenes funktion er at:

rense blodet for affaldsstoffer og danne urin

regulere kroppens vand- og saltindhold

danne hormoner, som har betydning for dannelsen af røde blodlegemer, blodtrykket og D-vitamin

rense blodet for giftstoffer og medicin

udskille affaldsstoffer og overskydende væske via urinen.

# data[].attributes.body
Rengøring og tøjvask.

# data[].attributes.body
Hans opholder sig midlertidigt på et rehabiliteringscenter, efter blodproppen. Rehabiliteringsforløbet er planlagt, og han er påbegyndt genoptræningen med fysioterapeut. Hans har fået en kompressionshandske, som et hjælpemiddel dertil.

Personalet støtter og hjælper Hans om morgenen og om aftenen, med den praktiske og personlige hjælp.
Alle måltider serveres i fællesstuen, hvor personalet støtter ham i at spise. Hans er lidt udfordret på dette punkt, men han er stædig og spiser/klarer det meste selv, hvilket er helt efter hensigten jf. rehabiliteringsforløbet.

Formålet med opholdet på rehabiliteringscentret er, at Hans skal hjem til egen bolig og klarer sig selv ligesom han gjorde før blodproppen. Dog kan der være flere tiltag ift. praktisk og person hjælp, når han kommer hjem, som forhåbentlig bliver udfaset hen ad vejen.

# data[].attributes.body
Hans får hjælp til rengøring hver 14. dag samt hjælp til tøjvask. Han får desuden diabetes kost fra madservice.

# data[].attributes.body
Professionelle vs. Naturlighed

Næstekærlighed - IKKE være selvoptaget

Ikke altid få et svar, vi skal "finde" borgeren, være nysgerrig

Vi har en forforståelse, men vi skal være professionelle

Dem vi privat giver omsorg, har vi kendskab til og følelser for

Tillid -skal være givet

Nærvær

Indstillet på ikke at få noget igen

Vi bruger flg.: Livshistorie, helbred, kommunikation og det faglige skøn

Hvad kan vi gøre som fagpersoner:

Vigtigt at sige fra, man har fagpersoner med

IKKE støtte for meget = Overgreb, eller borger mister færdigheder

Opmærkssom på kropssprog

Omsorgspligt  vs. Omsorgssvigt

Når du møder Sygdom og Kriser:  Husk den faglige sparringer : Borgersparring

# data[].attributes.body
Hudens funktion

Huden er menneskets største organ og betegnes som et sanseorgan fordi den f.eks. registrerer smerte, tryk og berøring. Derudover er huden kroppens første forsvarsværk imod mikroorganismer og ydre påvirkninger fra omgivelserne og er ligeledes vigtig for kroppens evne til at regulere varme og væske. Huden er inddelt i flere lag som alle har forskellige funktioner og domineres af forskellige celletyper.

DE 3 lag

1. Overhuden: udgør det yderste hudlag og kaldes også hudbarrieren. Funktionen er at beskytte i mod påvirkning fra ydre omgivelser. Overhuden/hudbarrieren er 0,01-1mm tyg og er det tyndeste lag. Det består hovedsagligt af døde hudceller og fedtstoffer der afstødes af huden og derfor konstant fornyes af dybereliggende lag i huden.

1. Læderhud: Består primært af bindevæv og fibre, der giver huden styrke og elasticitet. Derudover indeholder læderhuden; immunceller (der er ansvarlige for betændelsesreaktioner i huden), hår, talgkirtler, svedkirtler samt muskler.  I læderhuden findes også blodkar, der forsyner overhuden med ilt og næringsstoffer og lymfekar og nerveceller, der bl.a. registrerer temperatur og berøring.

1. Underhud: Består primært af bindevævsceller, der er specialiseret i fedtoplagring. Underhuden indeholder derudover også fedtvæv og blodkar, der forsyner fedtlaget, og mindre blodkar, der forsyner læderhuden og overhuden. Dens funktion er primært at fungere som stødpude og isolering samt at fungere som energidepot.

# data[].attributes.body
Intimsæbe
Flydende sæbe
Vaskecreme
Bodycreme
Lotion
Barrierecreme

Disse produkter anbefales med allergi- og miljømærket

# data[].attributes.body
Engangshandsker: Man har ALTID kun 1par handsker på og de skiftet ca. efter 10min. Der dannes handskesaft så man vasker ALTID hænder efter brug af handsker, derfor kan man ikke bruge flere handsker da man indfiksere det næste par handsker.
Engangsforklæde: I de siturationer hvor dit tøj er i særlig risiko for at blibe forurenet.
Håndsprit: Man spritter hænder med 2ml sprit i 30sek

# data[].attributes.body
Blød tandbørste
Mundrensepind
Engangsvaskeklude
Protesetandbørste
Flydesæbe eller speciel protesetandpasta

# data[].attributes.body
Vask Kvinder:
Brug intimsæbe. Spred kønslæberne og sørg for at arbejde fra rent til urent. Urinrøret er renest. Sørg for at komme ind i alle folder, og tjek skedeindgangen. Hvis borger har ble på, kan der være afføring der også.
Vask ydre skamlæber og kønshårene. Vask ned øverst på lårene, i lysken og nederst på maven, hvor der kan være urin fra bleen.

Vask Mænd:
Brug intimsæbe. Skub forhuden tilbage. Start ved urinrøret, hvor der er renest. Vask glans og derefter skaftet. Vask længere ude og også kønshår. Vask gerne ned omkring lår, lyske og nederst på maven, hvor der kan være urin.
Vask gerne bagpå, når borger alligevel bliver vasket ved øvre hygiejne, men som det sidste!

# data[].attributes.body
Vurdering af smerter og delir | Nationalt Videnscenter for Demens

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Smerter ved let til moderat demens

Til patienter med demens i let til moderat grad anbefales det at benytte et vurderingsinstrument baseret på selvrapportering. Flertallet af patienter med demens i moderat grad og næsten alle patienter med demens i let grad er i stand til at forstå og anvende gængse smertevurderingsskalaer i form af sproglige (verbale) ratinginstrumenter, visuelle analogskalaer eller smerteskalaer baseret på billeder af ansigtsudtryk.

Smerter ved svær demens

Mere end halvdelen af patienter med demens i svær grad er lige som patienter med demens i let til moderat grad i stand til at anvende enkle instrumenter til smertevurdering baseret på selvrapportering. Hvis en patient med svær demens spontant klager over smerter, skal klagerne betragtes som værende valide og tages alvorligt.

Hos patienter med meget svær demens, patienter med svært forringet kommunikationsevne og i situationer, hvor fx en påkrævet undersøgelse eller behandling kan forårsage smerte, kan det være nødvendigt at basere vurderingen på observation af patientens adfærd.

Men det er vigtigt, at der først er forsøgt selvrapportering af smerte. Smerter kan vise sig på mange forskellige måder - bl.a. ændringer i puls og blodtryk, ansigtsudtryk, lyde, kropssprog, ændringer i vaner og aktiviteter, ændringer i social adfærd m.v.

Vurdering af smerte

Der er udviklet adskillige skalaer og rating-instrumenter med henblik på at systematisere observationen af smerteadfærd hos patienter med demens. I 2014 var der beskrevet 28 forskellige smerteskalaer, hvoraf kun få foreligger i dansk udgave. I Danmark er de hyppigst anvendte instrumenter formentlig:

MOBID-2/MAI-10 er baseret på observation, mens CAS er baseret på selvrapportering. Også Abbey Pain Scale, der er baseret på observation, anvendes i Danmark. For en oversigt over hvilke instrumenter til smertervurdering, der anvendes internationalt, henvises til oversigtsartiklerne skrevet af Lichtner m.fl. (2014) samt Hadjistavropoulos m.fl. (2010).

CAS har været anvendt i et dansk forskningsprojekt vedrørende smertesansning og -tolerance hos personer med Alzheimers sygdom. Reliabiliteten af Abbey Pain Scale er undersøgt i en gruppe af danske geriatriske patienter med demens i svær grad (Gregersen m.fl. 2016).

Delir

Organisk delirium/delir er en alvorlig og hyppigt forekommende konfusionstilstand, der ofte ses hos alvorligt syge og ældre medicinske patienter, herunder patienter med demens. Delir kan udløses af bl.a. infektioner, dehydrering og hoftebrud. Udover kognitive forstyrrelser kan patienter med organisk delir udvise adfærdsforstyrrelser og psykoselignende symptomer.

Organisk delir er en progredierende tilstand, der kan udvikle sig over timer til få dage, hvor multimorbiditet, kognitiv dysfunktion (demens) og medikamentel behandling er disponerende faktorer. Tilstanden overses ofte, hvilket kan medføre forlænget indlæggelsestid, yderligere funktionstab og øget brug af medicin samt - i yderste konsekvens - en akut og livstruende tilstand.

Øget dødelighed

Organisk delir er særligt hyppigt forekommende hos beboere på plejecentre og hos patienter under indlæggelse på såvel medicinske som kirurgiske afdelinger, hvor forekomsten skønnes at være mellem 10 og 50 %.

Delir kan vise sig i flere former, herunder hyperaktive, hypoaktive og blandede former, hvor særligt de hypoaktive let overses i den kliniske hverdag. Patienter med uopdaget delir har markant øget dødelighed i forhold til diagnosticerede delirøse patienter.

Vurdering af delir

Der findes flere screeningsværktøjer for delir, hvoraf følgende formentlig er de mest udbredte i klinikken:

CAM findes i to former: long-CAM (10 kriterier), som er et omfattende værktøj til identifikation af kognitive problemer og short-CAM (4 kriterier), som er specifikt målrettet identifikation og erkendelse af delir og den hyppigst anvendte i klinisk sammenhæng.

Short-CAM foreligger i en udgave til henholdsvis kritisk syge intuberede patienter (CAM-ICU) og til ikke-kritisk syge patienter (b-CAM). De fleste undersøgelser inden for området screening, delir og demens anvender CAM.

CAM kan downloades her: https://www.dmcg.dk/siteassets/forside/kliniske-retningslinjer/godkendte-kr/dmcg-pal/dmcg-pal_delircam_adm.godk300420.pdf

4AT foreligger kun i en enkelt udgave.

# data[].attributes.attachment_link.description
Til patienter med demens i let til moderat grad anbefales det at benytte et vurderingsinstrument baseret på selvrapportering. Flertallet af patienter med demens i moderat grad og næsten alle patienter med demens i let grad er i stand til at forstå og anvende gængse smertevurderingsskalaer i form af sproglige (verbale) ratinginstrumenter, visuelle analogskalaer eller smerteskalaer baseret på billeder af ansigtsudtryk.

# data[].attributes.body
https://www.studietube.dk/video/7134575/43d53b7a9d8d3c4052eebf92c34a383b

# data[].attributes.body
Vigtigste Principper:
Fra rent til urent
Længst væk først
Indefra og ud

Forberedelse:
Hent to baljer, en til rent vand, en til varme klude
Plastpose til lune vaskeklude m. sæbe
Bord, der kan tåle vand
Engangsklude
Mild sæbe
Pose til affald
2-3 håndklæder
Evt. forklæde
Affaldsspand el. pose
Vatpind til navle

Det vi gør:

Forbered og inddrag borger

2 ml. sprit eller vask af hænder

Sæt seng i ordentlig højde

Borger skal være opret siddende i sengen

Læg håndklæde under hoved og under arm længst væk

Start i øjenkrog og vask halvdelen af ansigtet m. rent vand

Dup tør med håndklæde

Vask anden halvdel og halsen

Vask resten af overkroppen m. sæbe

Vask sæben af

Dup tør med håndklæde

Giv borger tøj på overkroppen

Vask underkroppen, undtagen omkring kønsdele.

Dup tør med håndklæde

Husk hænder og navle

Hjælp borger i tøjet

Ingen negleklipning på tæer