# data[].attributes.attachment_link.description
Att vara en bra läsare är avgörande i nästan alla ämnen. Men det är inte bara att stoppa ner huvudet i boken och följa raderna, man behöver skaffa sig lässtrategier. Med hjälp av Noah och läraren Martin får vi tips på strategier att använda innan man läser, under läsningen och efter att man läst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att genomföra en högskole- eller universitetsutbildning är ett stort och viktigt projekt. För att klara av det behöver du skaffa dig fungerande rutiner och studietekniker. Här får du lära dig att sålla fram den väsentliga kunskapen ur stora mängder information, en färdighet som är avgörande för att du ska lyckasmed dina studier.

I boken Studieteknik presenteras en modell med fem tydliga steg somhjälper dig att skaffa överblick, hitta en strategi och bearbeta informationen. Du får många handfasta råd om hur du bäst:

Planerar din tid
Läser in kurslitteraturen
Tar anteckningar från föreläsningar
Studerar inför tentor
Skriver akademiska texter
Presenterar dina arbeten muntligt

Studieteknik riktar sig främst till högskole- och universitetsstudenter, men kan också användas av gymnasieelever.

# data[].attributes.attachment_link.title
Studieteknik : Så lyckas du med dina studier av Håkan Fleischer (Häftad)

# data[].attributes.attachment_link.description
Att genomföra en högskole- eller universitetsutbildning är ett stort och viktigt projekt. För att klara av det behöver du skaffa dig fungerande rutiner och studietekniker. Här får du lära dig att sålla fram den väsentliga kunskapen ur stora mängder information, en färdighet som är avgörande för att du ska lyckasmed dina studier.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fortsättningen på boken Studieteknik - så lyckas du med dina studier! Att genomföra en högskole- eller universitetsutbildning är ett stort och viktigt projekt. För att klara av det behöver du skaffa dig fungerande rutiner och studietekniker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del av recension i BTJ-häftet nr 4, 2021.
Lektör Therese Nordholm

Heléne Lind Wallerstedt har gedigen erfarenhet från skolans värld, både som lärare och skolledare. [...] Titeln och utbildningen lärarassistent är relativt ny. Arbetsbeskrivningar och förväntningar kan, enligt författaren, variera stort mellan olika skolor och också orsaka viss osäkerhet. Syftet med Lärarassistentens handbok är att ge kunskap om skolan som arbetsplats samt lärarassistentens roll och arbetsuppgifter. Exempel på innehåll är: administration och rutiner, tystnadsplikt och sekretess, läroplaner och betyg, elever i behov av stöd och arbete mot kränkningar. Boken ger en överblick över den mängd arbetsuppgifter som, förutom undervisning, görs på en skola. Till varje kapitel finns lästips för fördjupning. Plats för egna anteckningar finns också. Boken, som är mycket bra och fyller väl sitt syfte, vänder sig främst till den som studerar till eller är verksam som lärarassistent, men torde även vara ett stöd för andra resurspersoner i skolan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vem gör vad på en skola? Vilka styrdokument och lagar gäller? Vad gör jag om konflikter uppstår? Och vad gör elevhälsan? Listan på det som du som lärarassistent kan behöva känna till är lång och spänner över många områden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Läxhjälp.nu är en gratistjänst skapad av Allakando för skolhjälp på Internet. Men inför läxor och prov kan det vara skönt med en egen lärare som sitter ner med dig i lugn och ro som går igenom det man behöver kunna. Vi erbjuder allt från klippkort till kontinuerliga träffar. Via läxhjälp.nu får du även ett prova-på-tillfälle där du kan få uppleva privatundervisningen. Kommer du i kontakt med oss via läxhjälp.nu får du automatiskt denna förmån. Vi hörs och lycka till i skolan!

# data[].attributes.attachment_link.title
Allakando läxhjälp ger dig bättre studieteknik och betyg

# data[].attributes.attachment_link.description
Läxhjälp.nu är en gratistjänst skapad av Allakando för skolhjälp på Internet. Men inför läxor och prov kan det vara skönt med en egen lärare som sitter ner med dig i lugn och ro som går igenom det man behöver kunna. Vi erbjuder allt från klippkort till kontinuerliga träffar.

# data[].attributes.headline
Att skriva akademisk text Umeå Universitet

# data[].attributes.subject
Att skriva akademisk text Umeå Universitet

# data[].attributes.body
Ett dokument i länken men  finns en hemsida med ytterligare material. https://www.umu.se/bibliotek/soka-skriva-studera/akademiskt-skrivande/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lär dig skriva vetenskapligt. Här får du tips och strategier för att utveckla ditt skrivande.

Se till att det är tydligt vad som är dina egna ord och tankar och vad du har hämtat från andra källor.

Här hittar du information om upphovsrätt för texter och bilder.

En samling nyttiga länkar om akademiskt skrivande.

Skrivråd och språkhjälp

Kompendium om akademisk text

I det här kompendiet har vi samlat råd och konkreta tips om akademiskt skrivande, framför allt skrivande av uppsatser. Du får bland annat veta vad som menas med akademisk text, hur du planerar och strukturerar text och vad som kännetecknar akademiskt språk:

Fraser i akademiska texter - länktips

Vid akademiskt skrivande behöver du formulera dig så att dina resonemang ska bli tydliga. Du använder då ofta fraser som är specifika för just akademisk text. Här finns många bra tips som kan hjälpa dig i ditt skrivande:
Frasbanken med metatext (Karolinska institutet)
Skrivande - några råd och exempel

Akademiska språkhandlingar - att förstå frågan

För att du ska kunna lösa en skrivuppgift på bästa sätt är det viktigt att förstå vad den går ut på. En god idé är därför att alltid läsa igenom uppgiften två gånger och leta efter instruktionsord. Här följer ett antal vanliga akademiska språkhandlingar och en beskrivning av vad de innebär. Tänk på att orden kan ha en viss betydelseskillnad om du använder dem i ett mer allmänspråkligt sammanhang.

Analysera
Bryt ned och dela upp ämnets centrala delar. Undersök, diskutera och tolka varje del utförligt. Fokusera på "hur" och "varför".

Argumentera
Ange skäl som talar för och emot ämnet.

Beskriv
Redogör för ämnet på ett utförligt och målande sätt genom att ange t.ex. egenskaper, särdrag och uppfattningar.

Definiera
Formulera en exakt, specifik och väl underbyggd innebörd - främst inom ett specialiserat område. Ange viktiga särskiljande egenskaper. Exemplifiera eventuellt med hjälp av ord eller bilder.

Diskutera
Gå igenom ämnet grundligt: undersök, debattera eller argumentera för ämnets för- och nackdelar. Notera motstridigheter inom ämnet. Jämför och kontrastera genom att föra utförliga resonemang.

Förklara
Ge en utförlig förklaring med tillhörande orsaker. Underbygg eller motivera genom att visa på logisk följd, eller genom att ge exempel, peka på orsaker och lyfta fram resultat.

Illustrera
Förklara eller klargör genom att ge konkreta belägg såsom exempel, jämförelser, bilder, diagram, statistik eller genom att dra paralleller till andra ämnen.

Jämför
Beskriv likheter och olikheter.

Kontrastera
Beskriv skillnaderna mellan två eller flera ämnen.

Lista
Räkna upp flera olika aspekter kring ämnet, dvs. skapa en förteckning över egenskaper, särdrag och orsaker.

Problematisera
Belys ämnet ur olika perspektiv, t.ex. vilka för- och nackdelar eller styrkor och svagheter som finns. Lyft fram olika synsätt.

Redogör (för)
Beskriv och förklara utförligt.

Reflektera
Resonera om ämnet utifrån olika synsätt och aspekter. Utgå från frågor som: Vad innebär detta? Hur kan det se ut? Hur kan det förstås? Vilka problem finns?

Relatera
Visa hur ämnen hör ihop eller liknar varandra.

Resonera
Dra egna slutsatser utifrån givna fakta.

Sammanfatta
Gör en kortfattad, summarisk och koncentrerad redovisning av ämnet dvs. uppge centrala uppfattningar eller händelser. Ta med slutsatser, men uteslut onödiga detaljer.

Tolka
Uttryck med egna ord. Använd gärna exempel.

Utvärdera
Uppskatta, bedöm och värdera ämnet. Notera för- och nackdelar. Ge din åsikt eller citera en expert. Underbygg med tillförlitliga fakta i form av statistik, citat, exempel och olika slutledningar.

Fäll ihop

De eller dem?

I talspråk och i informella textsammanhang är det vanligt att använda pronomenet dom, men i formella texter är det lämpligare att skriva de respektive dem. Regeln är:
De används som subjekt och dem som objekt.
Exempel:

När slutar de i dag? (de = subjekt, dvs. den/de som gör något)

Chefen beslutade att ge dem en rejäl löneförhöjning. (dem = objekt. dvs. den/det/de som är föremål för handlingen)

Tips:
Om du är osäker kan du prova att ersätta dom med antingen vi eller oss. Om det fungerar med vi i meningen ska du använda de, och om det fungerar med oss ska du använda dem. Du kan också jämföra med hur they och them används i engelskan. They = de, them = dem.

Exempel:

Dom har arbetat länge med att färdigställa rapporten. (Här fungerar det med vi och därför är de korrekt form.)

Chefen bestämde sig för att ge dom en sista chans att färdigställa rapporten. (Här fungerar det med oss och därför är dem korrekt form.)

Notera I:
De kan även vara bestämd artikel till ett substantiv.

Har du beställt de nya bildskärmarna?

Notera II:
I objektsposition och efter en preposition kan både de som och dem som användas.

Ge dem som behöver läs- och skrivstöd den hjälp de behöver.

Detta innebär stora problem för de som/dem som drabbas.

I subjektsposition fungerar endast de som.

De som arbetar med att lösa problemet behöver mer resurser.
Fäll ihop

Referatverb - att hänvisa till källans information

När du skriver en akademisk text behöver du ofta hänvisa till vad andra har sagt, gjort eller skrivit.

I stället för att använda vaga uttryck som X säger eller X skriver bör du tala om vad källan faktiskt gör. Genom att välja ett tydligare uttryck visar du även hur du förhåller dig till det källan säger.

Här följer ett urval av olika referatverb:

analyserar

anser

argumenterar för

bekräftar

bedömer

belyser

berör

beskriver

betonar

dokumenterar

fastslår/slår fast

fastställer

föreslår

förespråkar

hävdar (i det här ordet finns en inbyggd "misstänksamhet" mot källan som du bör motivera)

iakttar

invänder

jämför

konstaterar

lyfter fram

menar

observerar

poängterar

påpekar

påstår (i det här ordet finns en inbyggd "misstänksamhet" mot källan som du bör motivera)

sammanfattar

uttrycker

utvärderar

understryker

väljer

Fäll ihop

Satsradning

Att skriva två eller flera huvudsatser efter varandra med enbart kommatecken mellan kallas satsradning. Detta kan göra texten svårare att läsa och förstå. Eftersom tydlighet är så viktigt i akademiskt skrivande är det klokt att undvika satsradning. Gör i stället något av följande:

1. Sätt punkt mellan huvudsatserna. (Detta passar bra om det är långa huvudsatser som sitter ihop.)

2. Bind ihop satserna med exempelvis och, men, så, för (att) eller eftersom. (Tänk på att du kan behöva ändra ordföljden om du gör om en huvudsats till en bisats.)

Här är några exempel på satsradningar med ändringsförslag.

Fler borde läsa novellen om Marco, den är tankeväckande och mycket intressant.

Fler borde läsa novellen om Marco, eftersom den är både tankeväckande och intressant.

Fler borde läsa novellen om Marco, för den är tankeväckande och mycket intressant.

(Eftersom det innehållsliga sambandet mellan de två huvudsatserna är orsak passar det att använda ett bindeord som exempelvis eftersom, för, då.)

Sammanfattningsvis kan konstateras att nästan alla är av samma åsikt i frågan, endast två personer ställer sig tvekande till förslaget.
Sammanfattningsvis kan konstateras att nästan alla är av samma åsikt i frågan. Endast två personer ställer sig tvekande till förslaget.

(De två huvudsatserna är relativt långa och därför passar det att sätta punkt mellan dem.)

Problemet förefaller omöjligt att lösa, inga av de åtgärder som hittills har provats verkar fungera.

Problemet förefaller omöjligt att lösa och inga av de åtgärder som hittills har provats verkar fungera.

Problemet förefaller omöjligt att lösa, eftersom/då inga av de åtgärder som hittills har provats verkar fungera.

(Här fungerar det både att binda ihop huvudsatserna med och, och att skapa en bisats med eftersom eller då.)

Problemet förefaller omöjligt att lösa, vi kommer inte att ägna det mer tid.

Problemet förefaller omöjligt att lösa, så vi kommer inte att ägna det mer tid.

Problemet förefaller omöjligt att lösa och vi kommer inte att ägna det mer tid.

(Här fungerar det med bindeordet så, eftersom det innehållsliga sambandet mellan huvudsatserna är följd/resultat. Det går även att binda ihop de två huvudsatserna med och.)

Efter många framgångsrika år togs beslutet att lägga ned tillverkningen av papper, lönsamheten var inte längre tillräcklig.
Efter många framgångsrika år togs beslutet att lägga ned tillverkningen av papper, eftersom lönsamheten inte längre var tillräcklig.

(Observera att negationen "inte längre" byter plats när man gör om den andra huvudsatsen till en bisats med bisatsinledaren eftersom.)

Fäll ihop

Svensk grammatik - råd om några problematiska områden

Ordföljd i huvudsatser och bisatser

Svenska språket följer bestämda regler för ordföljden i huvudsatser och i bisatser. Därför kan man skapa särskilda satsscheman som visar i vilken ordning orden oftast kommer. I ordlistan hittar du förklaringar till begreppen i satsschemat.

En huvudsats är en fullständig sats som innehåller minst ett subjekt och ett finit verb. Huvudsatsen kan ensam bilda en begriplig mening:

Bisatsen däremot är en del i huvudsatsen. Därför kan den inte stå ensam utan kräver en huvudsats. En bisats kan stå både före och efter sin huvudsats. I exemplet nedan står bisatsen före sin huvudsats:

Det går att variera ordföljden i en huvudsats genom att placera olika delar av satsen på fundamentplatsen. Det finita verbet hamnar dock alltid direkt efter fundamentet. En del ord och uttryck som anger tid, rum, sätt eller omständighet (dvs. adverbialet) kan ibland även stå i fältet för satsadverbial.
I början av huvudsatser och mellan dem kan det finnas: Ord som inte kan inleda en mening är exempelvis:
absolut, ej, inte, förstås, gärna, ju, nämligen, också, ogärna, verkligen, väl
Här kan man välja att inleda med ett annat satsadverbial:

Det är också möjligt att flytta fram satsadverbialet i satsen:

Satsschemat för bisatser ser ut så här:

Bisatser inleds med ett bindeord, så kallade bisatsinledare. Dessa kan bestå av:

subjunktioner: att, därför att, för att, genom att, så att, trots att, utan att, eftersom, fastän, ifall, innan, medan, när, om, då

frågeord: vad, vem, vilken/vilket/vilka, när, var, vart, hur, varför, hur många, varifrån

relativa pronomen: som, vars

relativa adverb: där, dit

I bisatser kommer ALLTID

subjektet före det finita verbet:
Maria går.

satsadverbialet före det finita verbet:
... att Maria inte gick.

Kanske känner du till BIFF-regeln: I bisatser står " inte" före det f inita verbet.

Läs mer om ordföljd i huvudsatser och bisatser i:
Funktionell svensk grammatik (2005) av Maria Bolander, Liber
Handbok i svenska som andraspråk (2012) av Claes Garlén och Gunlög Sundberg (utarbetad av Språkrådet), Norstedts

Fäll ihop

Ordföljd i indirekta frågor

Direkta frågor är huvudsatser. De innehåller antingen ett frågeord (när, var, hur etc.) eller kan besvaras med ja eller nej.

Var ligger biblioteket?

Ligger biblioteket i närheten?

En indirekt fråga däremot inleds av till exempel Jag undrar..., Vet du... och innehåller bisatser, där subjektet alltid kommer före verbet, så kallad rak ordföljd. (Jämför med de direkta frågorna i exemplet ovan, där verbet kommer före subjektet.)

Jag undrar var biblioteket ligger.

Jag behöver veta om biblioteket ligger i närheten.

Indirekta frågor är vanliga i skrift och skapar en formellare ton än direkta frågor.

Det har ännu inte avgjorts vem som har skrivit den bästa uppsatsen och vilket pris vinnaren får.

När priset delas ut och vad det består av vet ingen i dagsläget.

Tänk på följande i indirekta frågor:

Sätt subjektet före verbet.

Jag vill veta + när + han kommer.

Jag undrar + om + han kommer.

Fyll subjektets plats. Om frågeordet är subjekt i den direkta frågan - lägg till som: vem som, vilken/vilket/vilka som, vad som, hur många som, hur mycket som.

Hur många kommer i morgon? -> Jag undrar + hur många + som kommer i morgon.

Läraren undrade + vad + som hände på rasten.

Men: Vet du + när + du flyttade? (Detta är en indirekt fråga, men eftersom den kan besvaras med ja eller nej ska den skrivas med frågetecken.)
Fäll ihop

Ordföljd och informationsstruktur

En viktig regel i svenskans ordföljd är att det tidsböjda verbet ska stå på andra plats i satsen (se Ordföljd i huvudsatser och bisatser):

Jag skriver ett brev.

Bortsett från denna regel är det möjligt att variera ordföljden i satsen. Hur du strukturerar orden beror på vad som redan har sagts, vad läsaren redan vet eller vilken information du vill lyfta fram.
Känd information i början, ny i slutet
Oftast inleder man en mening med information som redan är känd för läsaren och avslutar med information som är ny. Det som var nytt i den föregående meningen blir känt i nästa. På så sätt kopplas slutet på en mening till början på nästa, vilket skapar en struktur som gör informationen lätt att följa.

För att kunna presentera ny, okänd eller speciell information senare i meningen är det vanligt att inleda med Det... eller Det är/var... Därigenom kan man placera den nya informationen senare i meningen.

Ett annat sätt att ändra informationsstrukturen i en mening är att använda ett verb i passiv form.

Styrelsen utnämnde Ali till protokollförare. -> Ali utnämndes till protokollförare av styrelsen. -> Till protokollförare utnämndes Ali.
Fäll ihop

Platshållartvånget i svenska

För att en sats ska uppfattas korrekt måste den innehålla både ett subjekt och ett tidsböjt verb (t.ex. läser, läste). För att inga luckor ska uppstå i satsen fyller man ibland dessa platser med ord som saknar egen betydelse (t.ex. det).

Svenskan har alltså både ett så kallat subjektstvång och ett verbtvång.

a) Subjektstvång
I de flesta satser behövs ett subjekt. Om ett naturligt subjekt saknas används ordet det i stället.

Det snöar.

Regnar det inte längre?

Det ska bli skönt med semester.

Känns det bättre nu när ni har skiljt er?

När man vill presentera ny information senare i satsen inleder man med ordet det.

Det sitter en lapp med instruktioner på anslagstavlan.

Om subjekt saknas i indirekta frågor använder man ordet som. Frågeordet vem är bisatsinledare.

Vem kommer i morgon? -> Jag undrar vem som kommer i morgon. [indirekt fråga]

b) Verbtvång
Det finita (tidsböjda) verbets plats får inte vara tomt. Därför använder man ibland ganska betydelsetomma verb som vara, bliva (bli) eller göra som ersättningsverb och platshållare.

Ett undantag är samordnade fraser och satser där både subjekt och finit verb kan uteslutas om de är identiska inom de satser som samordnas. På så sätt slipper man upprepa samma ord flera gånger inom satsen.

Fraser och satser med samma grammatiska form kan samordnas med ord som och, samt, eller, utan eller men.

Politikern talade och (politikern) visade bilder hela kvällen.

Åhörarna sa att de varken blev uttråkade eller (blev) trötta.

Fäll ihop

Substantiv med bestämd betydelse

Substantiv med bestämd betydelse - känd referent
Bestämd form av substantiv använder man med innebörden du vet vem eller vad jag talar om. Alla i kommunikationssituationen vet alltså vilken referent man talar om. Denna referent kan vara känd av olika anledningar.

1. Referenten har omtalats tidigare:
Lena äger både ett hus och en sommarstuga. Huset har hon köpt och sommarstugan har hon ärvt.

2. Referenten kan pekas ut i talsituationen:
Vem ansvarar för att den här kaffeautomaten fungerar?
(Personerna står framför kaffeautomaten och tittar på den samtidigt.)

3. Referenten är ensam i sitt slag i sammanhanget:
Kronprinsessan har äntligen blivit mamma.
(Vi har en kronprinsessa som är unik i Sverige för tillfället.)
Det finns mycket som tyder på att miljön är i fara.
(Vi människor delar en och samma miljö. Det finns ingen annan miljö att oroa sig för.)

4. Referenten är underförstådd eller självklar i sammanhanget:
Hunden sprang snabbt iväg. Tassarna gjorde avtryck i sanden.
(Det är givet att hundar har tassar.)
Då fortsätter vi att städa i morgon. Kan du ta med dig dammsugaren då?
(Det är naturligt att använda en dammsugare när man städar.)

5. Referenten är en art, typ, sort, ras eller liknande:
Många är rädda för vargen.
Tv:n kan vara mycket betydelsefull för ensamma människor.
(Här handlar det om en kategori av företeelser - djurarter respektive tekniska apparater - och inte om enstaka individer eller föremål.)

Olika sätt att visa att ett substantiv har bestämd betydelse
Man kan signalera bestämd betydelse hos ett substantiv kan med hjälp av olika markörer. Tillsammans med en del sådana markörer används substantiv i bestämd form. Med vissa andra markörer används i stället substantiv i obestämd form.

Bestämdhetsmarkörer för substantiv i bestämd form med bestämd betydelse

bestämd artikel + ett adjektiv i bestämd form. När ett substantiv i bestämd form har ett adjektiv framför sig måste man i regel sätta ut en särskild adjektivartikel före adjektivet. Adjektivartikel kan vara den, det eller de. Denna artikel är adjektivets egen artikel.

Den/det/de där, den/det/de här och den/det/de

Den där/här pojken verkar trevlig.

Är det där/här bordet alldeles nytt?

De där/här barnen har haft en svår uppväxt.

Jag vill inte träffa den mannen igen.

Det bordet har jag ärvt av mina morföräldrar.

Har du träffat de barnen tidigare

Bådadera, bäggedera, endera, ingendera, någondera, vardera, vilkendera

Hon avvisade bestämt bådadera/bäggedera förslagen.

Endera dagen får jag mitt examensbevis.

Det är viktigt att inte stirra sig blind på ettdera alternativet.

Ingendera byggnaden är ändamålsenlig.

Ingetdera resultatet är entydigt.

andra, båda, bägge, ena, förra, var och en

Jag har nu träffat den andra läraren.

Båda/bägge studenterna verkar ambitiösa.

Den ena studenten har bestämt sig för att läsa till läkare.

Den förra läraren stannade endast två terminer.

Jag kommer att tala allvar med var och en av pojkarna.

På vart och ett av borden stod en blomvas.

relativ bisats
Det där är pojken som ska börja i min klass.

prepositionsfras
Det lilla bordet i vardagsrummet är nytt.

Bestämdhetsmarkörer för substantiv i obestämd form med bestämd betydelse Även substantiv i obestämd form kan ha en bestämd betydelse. De vanligaste markörerna för bestämdhet är då:

denna/detta/dessa (lite mer formellt)

Denna modell har många fördelar.

Vi har väntat länge på detta tillfälle.

Tillverkningen kunde fortsätta, tack vare dessa möjligheter.

den/det/de före relativ bisats (som...)

Den modell som företaget använder har alla tänkbara fördelar.

Det tillfälle som vi alla väntar på verkar inte infinna sig.

De möjligheter som nu öppnar sig hade vi aldrig kunna föreställa oss.

min, din, hans, hennes, vår, er, deras, sin, samt genitivformer (ägande)

Företagsledningen verkade uppskatta min modell.

Hans modell fick större uppskattning än hennes.

Äntligen kom deras tillfälle att presentera sig för åhörarna.

Studenternas möjligheter att få skrivvägledning ser olika ut på landets högskolor.

ingen, någon, nästa, samma, varje, vilken

Vi hittade ingen modell som passade.

Något tillfälle att diskutera uppsatsen uppstod aldrig.

Tillverkaren insåg att nästa modell måste vara mer användarvänlig.

Lärarna är tydliga med att samma regler gäller för alla i gruppen.

Du måste ta varje tillfälle i akt att presentera dina företagsidéer om du ska lyckas.

Vilka möjligheter man har i livet beror delvis på ens sociala arv, anser många.

Fäll ihop

Substantiv med obestämd betydelse

Substantiv med obestämd betydelse - okänd referent
När betydelsen är obestämd används substantiv i obestämd form singular (ental) eller plural (flertal): (modell, tillfälle, möjligheter). När man vill presentera ny information eller om man talar om en referent som är okänd sätts den obestämda artikeln (en, ett) normalt ut i singular:

Vi hade svårt att hitta en modell som vi var nöjda med. Till slut dök ett tillfälle upp som gjorde att vi fann det vi sökte. Modellen som vi nu använder oss av har skapat nya möjligheter för företagets finansiering.

Substantiv med allmän betydelse - ingen specifik referent
I svenskan finns en särskild variant av obestämd form, nämligen så kallad naken eller artikellös form. Den använder man för att beskriva något med allmän betydelse utan att det finns någon specifik referent. Substantivet har då inte någon obestämd artikel eller något annat bestämningsord som anger mängd eller omfattning.

Artikellös form används vanligen som följer:

vid substantiv i flertal som betecknar företeelser som kan räknas

Böcker kan man inte få för många av.

Hästar är imponerande djur.

Studier visar att karies hos ungdomar ökar.

vid substantiv i ental som betecknar företeelser som inte kan räknas

Mjölk orsakar magproblem hos många.

Många drömde om att hitta guld i Klondyke.

Utan luft kan vi inte leva.

Artikellös form av räknebara substantiv i ental används främst i följande fall:

vid substantiv som betecknar företeelser som kan räknas när funktionen eller yrket framhävs ("X tillhör kategorin...)

Marko har utbildat sig till arbetsterapeut/frisör.

Kim Magnusson fungerar som ekonomisk rådgivare.

Hon är verksam som studievägledare.

Tami spelar rollen av utredare.

Maria är konstnär/fotbollsspelare/musiker/ordförande.Om man i stället skriver Maria är en framgångsrik fotbollsspelare är målet snarare att beskriva hur Maria är som fotbollsspelare, än att berätta att hon hör till kategorin fotbollsspelare.

vid substantiv i ental som betecknar företeelser som kan räknas när det är typen och inte det enskilda exemplaret som framhävs
Visste du att grannen har köpt bil/hund/sommarstuga?

i fasta uttryck (så kallade lexikaliserade fraser)
Tycker du om att jaga älg/plocka svamp/köra bil/åka tåg/spela golf?

i mer formella texttyper som lagar och föreskrifter, samt i rubriker

Klient anmodas att skyndsamt sända in förteckning över förlorad egendom. [föreskrift]

Professor avstängd från universitet i södra Sverige. [rubrik]

Fäll ihop

Svenskans tempussystem

Nutidstempus
När man berättar om en händelse med utgångspunkt i talögonblicket, använder man nutidstempus. Fokus ligger då på tidpunkten "nu", som omfattar talögonblicket.

perfekt har köpt (före nu)

presens köper (nu)

futurum kommer att köpa (efter nu)

Exempel:

Dåtidstempus
Om man i stället berättar om en händelse med utgångspunkt från en tidpunkt som föregår talögonblicket, använder man dåtidstempus. Fokus ligger då på tidpunkten "då", som inte omfattar talögonblicket.

pluskvamperfekt hade köpt (före då)

preteritum köpte (då)

futurum preteritum skulle köpa (efter då)

Exempel:

Fäll ihop

Umeå universitetsbibliotek (9 minuter)

En spellista med filmer om akademiskt skrivande från Lunds universitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lär dig skriva vetenskapligt. Här får du tips och strategier för att utveckla ditt skrivande. Se till att det är tydligt vad som är dina egna ord och tankar och vad du har hämtat från andra källor. Här hittar du information om upphovsrätt för texter och bilder.

# data[].attributes.body
Bok Preparering 5 veckor och fem veckor 2 dgr/veckan. ämneshandledare och svenskhandledare

# data[].attributes.body
Praktikuppgift:
Dokumentationsteknik - observationer. Hade i år i uppgift att observera hur lärares förhållningssätt ang genus / kön. Kopplade till läroplan.

Lärplattform - Olika kommuner använder olika. Intervjuade personal - och diskuterade / redovisade sedan i klassen vid lektion.

# data[].attributes.body
En varje vecka i klassen som har ansvar för närvaro och frånvarorapportering mm, boka buss och såna saker, mat till utflykter, kopiering osv.

# data[].attributes.body
Ansell Eva, 2019, Information och kommunikation 1, Office 365
Dufva Maria, 2019, Mitt barn på nätet
Hansén Anders, 2019, Skärmhjärnan
Språkrådet, 2017, Svenska skrivregler
Vorderman Caroline, 2016, Hjälp ditt barn med studieteknik genom hela grundskolan och gymnasiet,
Moderskeppet

# data[].attributes.body
Öva på att reflektera över lärandeprocesser, utvärdering, utveckling, jämföra, vad drar man för slutsatser. Olika former.  Ett eget classroom som heter Loggboken. Ulrika delar mall och presentation.

# data[].attributes.body
Svenska skrivregler - även gjort bildspel kring skrivregler för mellanstadiet.

Även i grupp fått göra ett "prov" kring skrivregler till högstadieelever

# data[].attributes.body
Deltagarna får göra affischer som "ska hänga i lågstadieklassrum". Läst svenska skrivregler.

# data[].attributes.headline
Ramverk 9 Fördjupningsarbete / Specialarbete 

# data[].attributes.subject
Ramverk 9 Fördjupningsarbete / Specialarbete 

# data[].attributes.body
(minst 5%, 2 veckor) Utbildningsområdet behandlar den dokumentation och kommunikation som är kopplad till det pedagogiska arbetet, med tonvikt på utveckling av digital kompetens, mentorskap, anpassningar och särskilt stöd. Utbildningsområdet bygger på pedagogisk vetenskaplig metod och fokuserar möjliga förekommande syften vid kunskapsinsamling och dokumentation, såväl som samarbetet med närliggande yrkesgrupper i situationer som kräver dokumentation i skolans värld. Inom ramen för utbildningsområdet ska deltagaren ges grundläggande förståelse för administrativa uppgifter som kan förekomma inom yrkesuppdraget. Kunskaper
Deltagaren är bekant med ett flertal situationer, kopplade till det pedagogiska arbetet i skolan, som kräver dokumentation och uppföljning. Deltagaren känner till administrationsansvaret inom ett antal områden som kan förekomma inom ramen för lärarassistentyrket och är bekant med några digitala plattformar som används inom skolan.
Färdigheter
Deltagaren kan självständigt och tillsammans med andra avgöra vilken typ av aktivitet och information som behöver dokumenteras. Deltagaren visar på god förståelse för den egnayrkesrollens dokumentationsansvar och kan resonera kring hur samarbete med närliggande yrkesgrupper på dokumentationsområdet underlättar i det pedagogiska arbetet. Deltagaren har grundläggande it-färdigheter för administration samt kännedom om olika digitala verktyg.
Kompetenser
Deltagaren kan arbeta med dokumentation utifrån ett givet syfte. Deltagaren kan självständigt och i samarbete med andra även formulera syften och frågeställningar inför dokumentation av verksamhet på individ och gruppnivå; samt utifrån detta genomföra dokumentation. Deltagaren kan använda digitala verktyg för att underlätta kommunikation och dokumentation.

# data[].attributes.body
(15-25% av kurstiden, ca 6- 10 veckor) Praktiken innebär arbetsplatsförlagt lärande inom yrkesområdet och upptar 15-25% av utbildningen. Praktiken ska ge möjlighet att studera verksamheten och att underhandledning gradvis utveckla och omsätta de teoretiska kunskaperna till praktisk erfarenhet. Det handlar om att grundlägga, befästa och fördjupa kunskap och förståelse och att utveckla färdigheter, förmågor och förhållningssätt. För att ge möjlighet till god yrkesprofessionell utveckling är handledarens roll betydelsefull. Handledaren ska ha relevant kompetens och utbildning för handledaruppdraget. Folkhögskolan förbereder deltagaren inför praktiken, och knyter praktiken till de teoretiska studierna. Folkhögskolan handleder deltagaren löpande samt genomför minst ett praktikbesök. Området innebär en praktisk tillämpning av övriga utbildningsområden samtidigt som det fördjupar de teoretiska kunskaperna och ger den blivande lärarassistenten en möjlighet att ringa in och förstå lärarassistentens roll i skolan.
Kunskaper
Under det arbetsplatsförlagda lärandet omsätts kunskaper från övriga utbildningsområden till praktisk verksamhet. Deltagaren ska ges möjlighet att utveckla förståelse för skolans miljö, rum, uppdrag och författningar. Vikt bör ligga på att träna kommunikation och att få reflektera kring den yrkesroll deltagaren förväntas kunna ta i den miljö hen befinner sig. Färdigheter
Tillsammans med handledaren planerar, genomför, analyserar, utvärderar och vidareutvecklar deltagaren lärarassistentens arbetsområden på skolan. Deltagaren utvecklar, med stöd av handledaren, sin roll i att skapa ordning och omsorg i och utanför klassrummet. Deltagaren utvecklar även sitt ansvarstagande inom administrativt och praktiskt kring arbete. Deltagaren ger och tar emot relevant återkoppling på genomförda aktiviteter. Tillsammans med handledaren värderas olika frågeställningar och deltagaren motiverar olika val kring metod och innehåll. Deltagaren deltar i samt genomför aktiviteter utifrån mål gruppens behov i syfte att skapa trygghet och för att utveckla ett professionellt förhållningssätt. De genomförda aktiviteterna ska dokumenteras och följas upp för att bli en länk för lärande emellan praktikplatsen och folkhögskolan.
Kompetens
Praktikens fokus ligger på att utveckla deltagarens kunskaper, färdigheter och kompetenser inom lärarassistentutbildningens utbildningsområden. Deltagaren utvecklar kompetens att agera professionellt, under handledning, i befintlig verksamhet. Deltagaren bemöter elever, skolpersonal och vårdnadshavare i olika situationer och utvecklar ett empatiskt och relevant bemötande med ett inkluderande förhållningssätt. Deltagaren lär sig att arbeta med ett främjande förhållningssätt och utvecklar medvetenhet om hur det egna förhållningssättet påverkar omgivningen. Deltagaren visar en förmåga och vilja att förstå sin yrkesroll som lärarassistent utifrån den verksamhet hen befinner sig i, detta genom kommunikation med handledaren och med stöd av bearbetning och reflektion på folkhögskolan. Deltagaren tolkar sitt professionella uppdrag och dess begränsningar i relation till andra professioner på skolan.

# data[].attributes.body
(minst 5%, 2 veckor) Utbildningsområdet behandlar den dokumentation och kommunikation som är kopplad till det pedagogiska arbetet, med tonvikt på utveckling av digital kompetens, mentorskap, anpassningar och särskilt stöd. Utbildningsområdet bygger på pedagogisk vetenskaplig metod och fokuserar möjliga förekommande syften vid kunskapsinsamling och dokumentation, såväl som samarbetet med närliggande yrkesgrupper i situationer som kräver dokumentation i skolans värld. Inom ramen för utbildningsområdet ska deltagarens egen grundläggande förståelse för administrativa uppgifter som kan förekomma inom yrkesuppdraget.
Kunskaper
Deltagaren är bekant med ett flertal situationer, kopplade till det pedagogiska arbetet i skolan, som kräver dokumentation och uppföljning. Deltagaren känner till administrations ansvaret inom ett antal områden som kan förekomma inom ramen för lärarassistentyrket och är bekant med några digitala plattformar som används inom skolan.
Färdigheter
Deltagaren kan självständigt och tillsammans med andra avgöra vilken typ av aktivitet och information som behöver dokumenteras. Deltagaren visar på god förståelse för den egna yrkesrollens dokumentationsansvar och kan resonera kring hur samarbete med närliggande yrkesgrupper på dokumentationsområdet underlättar i det pedagogiska arbetet. Deltagaren har grundläggande it-färdigheter för administration samt kännedom om olika digitalaverktyg.
Kompetenser
Deltagaren kan arbeta med dokumentation utifrån ett givet syfte. Deltagaren kan självständigt och i samarbete med andra även formulera syften och frågeställningar inför dokumentation av verksamhet på individ och gruppnivå; samt utifrån detta genomföra dokumentation. Deltagaren kan använda digitala verktyg för att underlätta kommunikation och dokumentation.